A HÁLÓZATSZEMLÉLET ALKALMAZÁSA A MŰKÖDÉSHATÉKONYSÁG NÖVELÉSÉBEN A MINŐSÉGÜGYI FEJLESZTÉSEK TERÜLETÉN - Csiszér Tamás (2014)
Kutatómunkánk elsődleges célja a hálózatszemléletű folyamatindikátorok rendszerének kidolgozása volt. Tekintettel arra, hogy napjaink egyik legnépszerűbb folyamatfejlesztési módszertanai a Lean és a Six Sigma, arra koncentráltunk, hogyan lehet a hálózatszemléletet integrálni ezekkel az eltérő, mégis sok hasonlóságot mutató megközelítésekkel. Munkánk első eredményként kidolgoztunk egy új csoportosítási módszert azon hálózatok rendszerezésére, amelyek alkalmasak a minőségügyben értelmezhető hálózatok modellezésére. Célunk ezzel a hiánypótló munkával az volt, hogy egységes elvi alapokra helyezzük a kifejlesztendő technikákat. Ezt követően elemeztük a gyakorlatban leginkább alkalmazott alapvető folyamatteljesítmény indikátorokat abból a szempontból, hogy melyek, milyen módon számíthatók ki hálózati jellemzőkkel. Ennek keretében kidolgoztuk a Hálózatalapú Folyamatindikátor Modellt (Network-based Proces Indicator Model, NPIM), amely alkalmas különböző folyamatok összehasonlító elemzésére, felhasználva a folyamatok hálózati modelljeinek jellemzőit. Az NPIM-t értelmeztük a Lean veszteségek szempontjából, aminek eredményeképpen definiáltuk a Lean veszteségek hálózati indikátor struktúráját. Véleményünk szerint az új megközelítésnek a legnagyobb hozzáadott értéke a folyamatok életciklusa során beállt kedvezőtlen változások azonosításában van, ezért elméleti munkánk utolsó lépéseként meghatároztuk azt a hálózati modellt, amely képes ezt a változást megfelelő módon leírni. A módszertan gyakorlati alkalmazhatósága érdekében kifejlesztettük a folyamatfejlesztés hálózatszemléletű módszertanát. Ennek legfontosabb elemei a folyamatok priorizálása, a folyamatfelmérés és adatgyűjtés, valamint a folyamathálók grafikus és analitikus vizsgálata a Lean veszteségek azonosítására. Az új megközelítés felhasználható egyéb, a minőségügyi komplex rendszerekhez kapcsolódó elemzések megvalósítására is. Ennek illusztrálására kidolgoztuk a tudásérték, illetve ez alapján a tudásvesztés kockázatának meghatározására, valamint a kockázatkezelési tevékenységek fejlesztésére, a kockázati események elemzésére alkalmas módszereket. Az új módszertanok közül a folyamatfejlesztési eszköztárat teszteltük egy bútorgyár termelési rendszerében. Ennek keretében felmértük a folyamatot, azonosítottuk a veszteségeket hagyományos és hálózatelemzési eszközökkel, valamint meghatároztuk az idális folyamatot, hálózati indikátorokkal jellemezve a jelenlegi és az ideális állapot közötti különbséget.