Hengeres növésű gyertyán(Carpinus betulus)faaanyag felületi érdesség-és tapadás vizsgálata,a megmunkálási paraméterek függvényében - Rápolti Rudolf Ádám (2014)
Kutatómunkám során a hengeres populációból származó gyertyán tulajdonságait vizsgáltam. Összehasonlítási alapként a hagyományos ormos növésű, hullámos évgyűrű szerkezetű közönséges gyertyán szolgált. Szakdolgozatomban a fő összehasonlító paraméter a különböző előtolási sebesség mellett folytatott gyalulás következtében kialakuló felületi érdesség volt, továbbá a felületi tapadás. A vizsgálatokhoz sor került a nedvességtartalom meghatározására, ami átlagban 9%-os értéket mutatott. Megállapítottam, hogy felületkezelés után a száraz lakkvastagság előtolási sebességtől és fafajtól függetlenül közel azonos mértékű. Vizsgáltam a felületi feszültséget, aminek következtében bebizonyosodott, hogy a felületi feszültség és a felületi érdesség között szoros kapcsolat van. A két mérés eredménye korrelál egymással, vagyis kimutatható egy lineáris kapcsolat nagyságukat és irányukat tekintve. A fő kérdés annak megállapítása volt, hogy van-e minőségbeli különbség a két fajta gyertyánpopuláció között, valamint, annak kimutatása, hogy a különböző előtolási sebességek függvényében, hol a legjobb a felület minősége, 16 m/percnél, 10 m/percnél vagy 7 m/percnél? A felületi érdesség mérés során arra a következtetésre jutottam, hogy gyaluláskor a legoptimálisabb előtolási sebesség 10 m/min-nél van. A szakdolgozatom a fent ismertetett elméleti feltevések igazolására készült, miszerint a hengeres, szabályos évgyűrűszerkezetű populációból kikerülő gyertyán jobb tulajdonságokkal rendelkezik, mint a hagyományos bordás növésű. Kísérleteim alátámasztják ezt a feltevést. A populációk közötti különbségeknek ténylegesen van hatása a megmunkálási minőségre. Mint a bevezetésben már utaltam rá, a jövőben érdemes megfontolni a hengeres gyertyán egyéb feldolgozási lehetőségeit, akár a bútorgyártásban, vagy a fa-ipar egyéb területein is.