A körforgásos gazdaság szerepe a helyi gazdaságfejlesztésben - Zörényi László (2021)
Szakdolgozatomban a jelenleg legégetőbb kollektív problémát, a klíma- és ökológiai válságra érkező gazdasági választ, a körforgásos gazdaság helyzetét vizsgáltam helyi gazdaságfejlesztési szempontból. A dolgozat első felében a körforgásos gazdaság elméleti síkjait, kialakulásának előzményeit, az irányzat modelljének evolúcióját, valamint általános céljait jártam körül. Az ezt követő részben a címben szereplő másik szakterület, a helyi gazdaságfejlesztés fogalmi, elméleti háttere került kontextusba, valamint meghatároztam a körforgásos gazdaság és a helyi gazdaságfejlesztés kapcsolódási pontjait. Dolgozatom gerincét a térhierarchia felsőbb szintjein álló szereplők vizsgálata adja, amelyet a körforgásos gazdaságra való átállás szempontjából tartottam fontosnak, mivel a felsőbb szintű cél- és eszközrendszerek nagyban befolyásolják a lokális szint fejlesztési irányait. Végezetül megvizsgáltam és meghatároztam a lokális tér egyes szereplőinek teendőit és lehetőségeit a modellváltás kapcsán. Témaválasztásomat indokolttá tette, hogy tanulmányaim során a helyi gazdaságfejlesztés tárgy kiváltképp felkeltette az érdeklődésemet. Meggyőződésem, hogy a manapság többször hangoztatott „Gondolkodj globálisan, cselekedj lokálisan” szlogen igencsak helytálló megfogalmazás, mivel a helyi szintű cselekvések lehetnek a leghatékonyabbak a klímaválság elleni harcban. Másrészről rendkívül foglalkoztat az ökológiai gazdaságtan témaköre, így számomra evidens volt egy ezzel kapcsolatos témát választani. Az eredmények tekintetében megállapítható, hogy minden egyes szereplőnek fontos feladata lesz az átállás sikerességében. Az általam vizsgált esetekből látszik, hogy vannak kiváló példák minden közreműködő tekintetében, de rengeteg tanulásra és kooperációra lesz szükség a jövőben. Ami biztosan állítható a vizsgált esetek tükrében, hogy egyrészt az egyetemeknek és más oktatási feladatot ellátó intézmények lehetnek a folyamat motorjai, másrészt az eddigi két legbefolyásosabb szereplő a kormányzati és az üzleti szféra kapcsán elmondható, hogy szélesebb körű kooperációban kell gondolkodniuk a körforgásos gazdasággal kapcsolatban. Végezetül azt muszáj rögzíteni, hogy a körforgásos gazdaság egy rendszer, és a rendszerben mindenkinek ki kell vennie a munka rá eső részét, így a többi szereplőnek jelesül, az ügynökségeknek, a helyi lakosságnak és a civil szervezetknek is helyet kell biztosítani a döntési folyamatokban. Egyelőre nekik is tanulniuk kell ezt az új rendszert, amelyben a tudatos szemléletformálás kiemelt szerepet kap. A kutatás eredményei után azt szeretném leszögezni, hogy még a folyamat elején járunk abban a tekintetben, hogy egyelőre kevés kutatás és eredmény mutatható fel, de úgy gondolom, hogy a klíma- és ökológiai válság megoldására tett minden egyes lépés vagy törekvés számít, hiszen az élhető környezet mindannyiunk jóllétét szolgálja.