A fiatalok pénzügyi tudatossága, vagy tudatlansága? - Szabó Krisztina (2021)
Dolgozatomban a fiatalok pénzügyi kultúráját vizsgálom, mivel az egy általánosan elfogadott álláspont, hogy a pénzügyi kultúra világszerte alacsonyabb az elvártnál. Ahhoz, hogy ezt fejleszteni lehessen, meg kell ismerni az egyének pénzügyi kultúráját, lehetőleg specifikusan, hogy minél jobb eredményeket lehessen a különböző pénzügyi kultúra-fejlesztő programokkal elérni. Mivel számomra meglepő volt, hogy milyen tájékozatlanok és érdektelen a fiatalok a pénzügyekkel kapcsolatban, és a legtöbb nemzeti stratégia is a fiatalokat célozza, úgy gondoltam a fiatalokat választom fő célcsoportomként. A dolgozatom fő célkitűzése, hogy a fiatalok pénzügyi tudásáról egy átfogó képet adjak, melyet egy kutatás által dolgoztam fel. A primer kutatásomat egy kérdőíves felméréssel végeztem, melyet egyaránt töltöttek ki hallgatók, és azok, akik nem vesznek részt felsőoktatásban. A kapott adathalmazt az IBM SPSS programmal elemeztem, ezáltal tudtam igazolni, vagy elvetni a hipotéziseimet. Legfőbb megállapításaim, hogy a kérdőívem kitöltői esetében nincs kapcsolat a pénzügyi tudás és a szülők iskolázottsági szintje között, illetve a nemek esetében sincs kapcsolat a két változó között. A fiatalok jövedelme és pénzügyi tudása között sincs szignifikáns kapcsolat. Végül a hipotézisemet, miszerint a fiatalok valós és vélt pénzügyi tudása között lényeges különbség van, elfogadtam. A fiatalok pénzügyi tudásának fejlesztése elengedhetetlen, melyre a különböző oktatási programok akkor a legeredményesebbek, ha nem csak az elméleti tudást növelik. Úgy gondolom, hogy a gyakorlatorientált oktatás nagyban hozzájárulhat ahhoz, hogy a megtanult fogalmakat, illetve folyamatokat a későbbiekben is sikeresen tudják alkalmazni. Célszerű lehet kiterjeszteni az oktatást az általános iskolások körében is, de az iskolarendszerből kikerültek számára a felnőttképzés keretében is fontos lenne a hiányosságok csökkentése.