"Az vagy, amit megeszel" magyar ember, magyar élelmiszer? - Szalka Petra (2021)
Dolgozatom témája a fogyasztói magatartás vizsgálata a hazai termékek kapcsán, különös figyelmet fordítva a generációk közötti különbségekre. A vizsgálatot szakirodalmi feldolgozással kezdtem, majd primer kutatásomat online kérdőíves felméréssel végeztem el. Célom az volt, hogy választ kapjak arra, hogy Magyarországon a fogyasztók keresik-e a hazai árucikkeket vásárlásaik során, hogyan valósul ez meg a gyakorlatban, és mutatkozik-e differenciálódás az egyes nemzedékek között. Arra is kerestem a választ, hogy be-szélhetünk-e hazánkban egészségtudatos fogyasztókról és hogy van-e összefüggés az egészségtudatosság és a magyar élelmiszerek priorizálása kapcsán. Kutatásom során hét teóriát állítottam fel, amelyek értékeléséhez a Microsoft Excel és az IBM SPSS statisztikai programokat használtam. Első hipotézisemben azt állítottam, hogy az Y és Z generációk keresik inkább a hazai termékeket, de a vizsgált kereszttáblák és a Gamma értéke alapján ezt a feltevésemet elutasítottam, mert inkább a Baby boomerekre és az X-esekre jellemző. A Khi négyzet próba a második és a harmadik teóriám kapcsán nem mutatott összefüggéseket. Előbbi arra vonatkozott, hogy a magasabb iskolai végzettségűek és jövedelműek támasztanak nagyobb keresletet a hazai termékek iránt, utóbbi pedig arra vonatkozott, hogy a hazait nem keresők körében a feladatorientált vásárlás jellemző. Sem a leíró statisztika, sem pedig a Khi négyzet próba segítségével nem találtam egyértelmű összefüggéseket a változók között, amely azt bizonyítaná, hogy bármelyik fogyasztói szegmensre is egyértelműen jellemző a feladat-orientált vásárlás. A H4a és H4b hipotézisek kapcsán szignifikáns kapcsolatot találtam. Te-hát aki szívesebben vásárol védjeggyel ellátott terméket, az szívesebben vásárol hazai termékeket is, így a H4a elképzelésemet elfogadtam. A H4b esetében pedig a generációk és a védjegyek között minősült szignifikánsnak a kapcsolat. Az elméletem egyik fele, mely szerint inkább a fiatalok nincsenek tisztában a védjegyek jelentésével bizonyítást nyert, de a teljes mintát vizsgálva a fogyasztók nagyobb aránya ismeri őket, ezért az a feltevésem, hogy a fogyasztók inkább nincsenek tisztában a védjegyek jelentésével cáfolatot nyert. A Khi négyzet teszt szignifikancia vizsgálata alapján a H5-ös feltevésemet elfogadtam, mely szerint azok, akiknek fontos a minőség, saját egészségük és természeti környezetük meg-óvása, azok szívesebben vásárolnak hazait. Az utolsó hipotézisem pedig csak részben fogadható el, hiszen elmondásuk szerint a megkérdezettek a piacon vásárolnának legszívesebben hazai termékeket, de a gyakorlatban a bevásárlást jellemzően szupermarketekben végzik. Összességében a fogyasztók pozitívan vélekednek a hazai termékekről, jellemző rájuk az egészségtudatosság, de mindez az idősebb nemzedékeknél mutatkozik meg legnagyobb arányban.