Mennyibe kerül a sportoló? A Soproni Darazsak Sportakadémia sportolóinak nevelési költségei. - Lakatos Noémi (2021)
A kutatás fő célja a látványcsapat sportágak közül a női kosárlabda élsportoló utánpótlásnevelése során jelentkező költségek feltárása. Az élsportolók utánpótlás-nevelési bázisai az alig több mint egy éve működő államilag elismert sportakadémiák, melyekben a tárgyi, és a személyi feltételek is biztosítottak az élsportolók neveléséhez. Magyarországon a sportakadémiák között négy államilag elismert kosárlabda akadémiai működik az ország különböző pontjain. Feladatuk, hogy a regionális felosztásnak megfelelően a tehetséges játékosokat felkutassák és lehetőség teremtsenek számukra az élsportolói karrier felé. A sportakadémiai rendszer működése, a kiválasztási folyamattól az utánpótlás korosztály végéig bemutatásra kerül, az ország észak-nyugati regionális központjaként működő Soproni Darazsak Sportakadémia példáján keresztül. A kutatásban a 13-23 éves sportolók költségadatai szerepelnek, négy korcsoportra bontva. A nevelési költségek meghatározása során a kutatás a nevelő sportakadémia, és a sportoló gyermekek háztartásának költségeit veszi számba korcsoportonként, és játékosonként. Az akadémiai költségekre vonatkozó adatok feldolgozása során a nevelési költségeket két részre bontja. Egyrészt a képzéssel összefüggő személyi és tárgyi feltételek biztosításának költségeire, másrészt a korosztályok versenyeztetési költségeire a Magyar Kosárlabda Szövetség versenyszabályzatával összhangban. Az utánpótlás nevelés háztartásokra vonatkozó költségadatait az akadémiai játékosok szüleivel végzett kérdőíves kutatás eredményeként határozza meg már serdülő kortól kezdve. A sportolókra vonatkozó nevelési költségek kutatása során a kutatás keresi a sportolói karrier következtében felmerülő többletköltségeket, amely a háztartásokat terheli. A költségek összegzése során megállapításra kerülnek a korcsoportok közötti különbségek, és az alapvető tendenciák. Összehasonlításra kerül a nevelő sportakadémiát és a háztartásokat terhelő költségek aránya, kifejezve az államilag elismert akadémiák előnyeit. The main purpose of the research is to explore the costs of educating women’s basketball in the field of visual team sports. The educational bases of elite athletes are the state-known sports academies, which have been operating for just over a year, in which both material and personal conditions are provided for the education of elite athletes. In Hungary, there are four state-recognized basketball academy in different parts of the country. Their task is to find talented players in accordance with the regional division and to create opportunities for them to pursue a career as an athlete. The functioning of the sports academy system, from the selection process to the end of the youth age group, will be presented through the example of the Soproni Darazsak Sportakadémia, which is the north-west regional centre of the country. The research includes athletes aged 13-23 in four age groups. In determining the costs of education, the educational sports academy and the children's household of the athletes are budgeted by age group and per person. When processing data on academic costs, the educational costs are divided into two parts. On the one hand, the costs of ensuring the personal and material conditions associated with the training and, on the other hand, the costs of competing for the ages in accordance with the competition rules of the Hungarian Basketball Association. From adolescents, the cost of education for households is determined as a result of questionnaire research with the parents of academy players. In researching the cost of education for athletes, it earns the additional costs incurred as a result of an athlete's career, which is borne by households. The cost summary shows the differences between age groups and the basic trends. A comparison is made of the proportion of costs borne by educational sport academy and housing, expressing the main advantages of state-recognised academies.