Mikroklíma mérések és módszertan fejlesztés a Harkai-kúp hőmérsékleti viszonyainak példáján - Stofa Krisztián (2021)
Kivonat Mikroklíma mérések és módszertan fejlesztés a Harkai-kúp hőmérséklet viszonyainak példáján A szakirodalom alapján a tény, hogy a domborzat és a növényzet mikroklíma módosító hatással bír, általánosságban jól ismert. Szintén alapigazságként kezelik, hogy a hegyek, dombok déli lejtői melegebbek, mint az északiak. Azonban alig fellelhető olyan szakirodalom, mely mért adatokkal támasztja alá ezt a hatást. Ezért dolgozatom kutatási célkitűzése, hogy a Sopron menti Harkai-kúpon végzett mérések segítségével számszerűsítsem, hogyan befolyásolja a déli és az északi lejtő közti hőmérséklet különbség napi menetét a növényzet, a csapadékkal járó frontok betörése és a szélsőségesen magas hőmérséklet. A hőmérséklet és relatív páratartalom méréseket Voltcraft DL-121TH típusú USB-s adatgyűjtőkkel végeztem a domb déli és északi lejtőjén, 2018. április 1. és 2020. december 17. között, 10 perces időközönként. Eredményeim alapján a kitettség felmelegedést enyhítő hatása a legmelegebb órákban a legnagyobb, egyes napokon az 5-6 °C-t is meghaladhatja. Lombtalan állapotban a domb két oldala közti hőmérséklet különbség nagyobb, mint lombos állapotban, nappal és éjszaka egyaránt. Többnyire a vegetációs időszakban jellemző jelenség, hogy éjszaka az északi lejtő akár 1-2 °C-kal is melegebb lehet, mint a déli. Csapadékos napon a relatív páratartalom megemelkedik, a két oldal közti hőmérséklet különbség kiegyenlítődik, lombos és lombtalan állapotban egyaránt. A mérőeszközök tesztelése során egy olyan mérés előkészítési, mérési, valamint adatértékelési módszertant fejlesztettem ki, amelyet később agrárerdészeti mintaterületeken is egyszerűen, megbízhatóan lehet alkalmazni a sorok-sorközök hőmérséklet különbségeinek elemzésére. A domborzat mikroklíma módosító hatásának ismerete információt adhat az erdészeti gyakorlatban a fafaj választáshoz. Agroerdészeti szempontból pedig javaslatot tudunk tenni olyan agrárerdészeti rendszerekre, amelyek mikroklimatikus hatásai, az árnyékolásból, páratartalom növelésből adódó hőmérséklet-mérséklő hatásai a legkedvezőbbek. A mérési időszak végén klíma kamratesztet végeztem azért, hogy az adatgyűjtők pontosságát teszteljem. A teszt eredménye megmutatta, hogy erdőben is alkalmasak a műszerek ilyen jellegű mérések kivitelezésére.