A népmese eredete, szimbolikus világa, a mesei jelképek hatása az óvodás gyermekre - Reisner-Szabó Fanni (2021)
Dolgozatomban először a szakirodalmak segítségével ismertetem, hogy hogyan születtek a népmesék, milyen összefüggések van mesék és mítoszok között, hogy milyen szimbólumok találhatóak a mesékben, és hogy az egyes szimbólumoknak milyen jelentései vannak. A dolgozat második részében kutatást végzek a szimbólumok hatásáról és megjelenéséről a 3-6 év közötti gyermekek körében. Kutatásom célja megismerni az óvodai mesélések és a mesékben megjelenő jelképek hatását az óvodás gyermekek fejlődésére. A kutatás során az induktív összefüggésfeltáró stratégiát a dokumentumelemzés és a kikérdezés módszerével végzem. Használom a kvalitatív és a kvantitatív kutatási metódust is. Kérdőíves felmérést az óvodáskorú gyermeket nevelő szülők körében végeztem, 52 kitöltő válaszait elemzem. A kérdéseim főként a mesélési szokásokra és a szimbólumok megjelenésére irányultak. Az interjúkat három óvodapedagógussal készítettem. Az óvodai mesélésekről, a kialakult szokásokról, a meseválasztás szempontjairól, valamint a mesék és a szimbolikus képek hatásairól kérdeztem őket. Az eredmények azt mutatják, hogy a népmesék meghatározó részei a gyermekek életének mind az otthoni, mind az óvodai környezetben. A mesék jótékony hatását a beszédfejlődésre, szókincsre, fantáziára, belső képalkotásra és a világ megismerésére, a környezetükben való eligazodásra az óvodapedagógusok és a szülők egyaránt megfigyelték. A mese hatását alapvetően a szimbólumok segítségével fejti ki. A szakdolgozati munka végére arra a következtetésre jutottam, hogy a mesei szimbólumok örökérvényű tanításokat hordoznak, melyekkel minden korosztály számára segítséget adhatnak az életben való eligazodáshoz, a nehézségek és félelmek legyőzéséhez. Óvónőként megfelelő figyelmet és hangsúlyt fogok fektetni arra, hogy a kutatásom során elért eredményeket hasznosítani tudjam.