Korai idegennyelv-fejlesztése - Székely Petra (2021)
Szakdolgozatomban a korai idegennyelv elsajátításának megfelelő idejével, módszereivel és a kétnyelvű és német nemzetiségi óvodákkal foglalkoztam. Témaválasztásom indoka, hogy manapság nem elég már csak a saját anyanyelvünkön beszélni, hanem szükséges még egy idegennyelvet is tudni. De nem mindegy, hogy mikor és milyen módszerekkel sajátítjuk el az adott idegennyelvet és milyen példa áll előttünk. Sok szakirodalom állt rendelkezésemre-e téren, melyekben megtaláltam, amit kerestem. Kitértem a kétnyelvűség, többnyelvűség fogalmára, a korai nyelvelsajátítás előnyeire, az otthoni módszerekre, ha szülő szeretné gyermekét idegennyelven tanítani, akkor mihez nyúljon. Ugyanakkor kitértem még az idegennyelv elsajátításának feltételeire és megvalósulásra az óvodában, megfelelő óvónői magatartásra, kisebbségi nyelv és kultúra átörökítésére az óvodákban. Kutatásomban a német nemzetiségi óvodák módszereire és a német nyelvi kommunikáció gyakoriságára és megvalósulására voltam kíváncsi, illetve, hogy a szülők milyen nyelvi nevelés módszert alkalmaznak otthon. A kutatásomat 3 pedagógiai program elemzésére és két kérdőív elkészítésére alapoztam. A kérdőívet 45 óvodapedagógus és 45 szülő töltötte ki. Négy hipotézisre építettem a kutatásomat: - A nemzetiségi csoportba/csoportokba járó gyermekek létszámát tekintve több mint a fele német nemzetiségű. - A német nemzetiségi hagyomány és kultúra átörökítése, ápolása az óvodában nagyon sokrétű. - Az óvodáskor végére a gyermekek német nyelvi szintje fejlődést mutat az előző évekhez képest. - A játék, mint tevékenységforma keretén belül valósul meg legtöbbször a német nyelvű kommunikáció. Az elemzés során arra a feltételezésekre jutottam, hogy nagyon kevés a német nemzetiségű gyermek a magyarországi óvodák csoportjait tekintve. Viszont a pedagógusok különböző tevékenységek, programok során igyekeznek az óvodai élet mindennapjaiba beleépíteni a német nemzetiség kultúrájának, hagyományainak, szokásainak átörökítését. Német nyelvileg a gyermekek többsége az óvodáskor végére több, mint 100 szavas szókinccsel rendelkezik, 30-50 közötti mondókát és dalt ismer, az utasításokat értik és annak megfelelően cselekednek. És beigazolódott, hogy a játék a legmegfelelőbb módszer bármilyen tudás elsajátítására gyermekkorban, még nyelvi szempontból is. Szakdolgozatom megírása alatt sok új ismeretre tehettem szert, így kezdő óvodapedagógusként e téren egy picivel több jártasságot szerezhettem és picit bátrabban neki tudok indulni a pályámnak.