Az anyanyelv elsajátításának és a relációszókincs fejlődésének vizsgálata 3-6 éves korú gyermekeknél - Balázsi Rebeka (2021)
Diplomamunkámban az anyanyelv elsajátítását szemléltettem a magzati kortól a gyermek hat éves koráig. Emellett a gyermekek relációszókincsét vizsgáltam. A relációszókincs vizsgálattal célom volt, hogy felmérjem, hogy a gyermekek milyen fejlettségi szinten állnak. Kutatásomat a zalaistvándi Eperke Óvodában végeztem el. A kutatómunkám egy szülőknek összeállított kérdőívből és egy relációszókincs vizsgálatból épült fel. A kérdőívemben arra helyeztem a hangsúlyt, hogy képet kapjak arról, hogy a családon belül mennyi mesét olvasnak a gyerekeknek, illetve milyen gyakran használnak a kicsik okoseszközöket. Azt tapasztaltam, hogy a gyermekek már egészen kiskoruk óta használnak okoseszközt, és a meseolvasás a háttérbe szorul. Ahhoz, hogy a szókincsfejlesztő munka tudatos és hatékony legyen, ismernünk kell a gyermekek szókincsének nagyságát, lehetséges hiányait. Az anyanyelv elsajátítása során a gyermek legtöbbször a felnőtt nyelvhasználattal találkozik, így számára ez az elsődleges példa. Az olvasott mese megnyugvást hoz a gyermeknek, segít egy képet kialakítani a világról. Fontos, hogy a gyermekek szókincse fejlett legyen, ez viszi őket előre az életben, mint azt dolgozatomban bővebben kifejtettem. A gyenge szókinccsel rendelkező gyermek hátránnyal indul az iskolában és nehézségei lehetnek. Az első hipotézisem, hogy mennyiségileg és minőségileg is fejlettebb szókinccsel rendelkeznek a gyermekek az óvoda befejezésekor, mint kezdésekor, ez csak részben igazolódott be. A vizsgálódás során volt olyan kiscsoportos, aki haladó szintet ért el, viszont találkoztam olyan nagycsoportossal is, aki kezdő szinten volt. A második hipotézisem beigazolódott, ugyanis a szülőknek készített kérdőívemből kiderült, hogy a gyerekek már egészen kis koruk óta használnak okoseszközt és ez a fejlődésükben meg is látszik. A vizsgálati eredményekből, arra lehet következtetni, hogy azok a gyerekek, akik okoseszközt használnak és akiknek kimarad a meseolvasás a fejlődésük több színtéren lelassulhat, megrekedhet. A harmadik hipotézisem nem igazolódott, miszerint a szülők iskolai végzettsége befolyásolja a gyermek relációszókincs fejlődését. A kérdőívből kiderült, hogy vannak magas iskola végzettséggel rendelkező szülők, akiknek a gyermekük alacsonyabb szintet ért el, mint egy alacsony végzettségű szülő gyermeke.