Klinikai vizsgálatok megítélése a hétköznapi emberek és az egészségügyi szakdolgozók szemével nézve - Rasztovácz Dorottya (2021)
Napjainkban, még ha csak közvetetten is, a klinikai vizsgálatok meghatározó szerepet töltenek be az életünkben. Különböző kórképekben szenvedő betegeknek lehetősége van olyan készítményekhez hozzájutni, melyek kereskedelmi forgalomban még nem érhetők el, emellett nagyban segíthetik a tudomány fejlődését és a betegségek jobb megismerését. Önkitöltős, online kérdőívemmel az egészségügyi szakdolgozók és a hétköznapi emberek egészségügyi szokásait és a klinikai vizsgálatokról alkotott véleményüket vizsgáltuk. Vizsgálatunkat 2021-ben végeztük 1158 alany bevonásával. 645 fő az egészségügyi szakdolgozók és 513 fő a hétköznapi emberek csoportjába tartozott. Statisztikai próbákkal vizsgáltuk, hogy az egészségügyi szakdolgozók szélesebb ismeretekkel rendelkeznek-e a klinikai vizsgálatokkal kapcsolatban. A megkérdezettek 36%-a válaszolta azt, hogy ha orvosa felajánlaná részt venne klinikai vizsgálatban. Felté-teleztük, hogy az egészségügyi szakdolgozók nagyobb arányban egyeznének bele ilyen tanulmányban való részvételbe, ez a feltevés nem igazolódott. Khi négyzet próba ered-ménye szerint, p=0.0808 (p> 0.05), tehát nincs szignifikáns kapcsolat az egészségügyi szakdolgozók és a hétköznapi emberek beleegyezési hajlandósága között. Akik bele-egyeznének, közülük legtöbben a tudomány fejlődésének segítése miatt tennék. Akik nem vennének részt, ők leginkább a készítmény mellékhatásaitól tartanak. Feltételeztük, hogy az egészségügyi szakdolgozók klinikai vizsgálatokkal kapcsolatos ismeretei átfo-góbbak. Azt, hogy egy vizsgálatba való belépés ingyenes és önkéntes-e, a válaszadók döntő többsége tudta. Számottevő különbség nem volt a két vizsgált csoport megítélése között. Arra kérdésre viszont, hogy mennyi idő és hány alany szükséges ahhoz, hogy egy készítményt törzskönyvezni tudjanak, már érdekes eredmények születtek. A legtöbben úgy gondolják, hogy egy molekula klinikai fejlesztése körül belül 1-5 évet vesz igénybe. Ez a valóságban 10-12 év. Azt viszont a legtöbben úgy gondolták, hogy több, mint 2000 alany bevonása szükséges a törzskönyvezés előtt, valójában 7-10 ezer fő belépésére van szükség globálisan. Ezen eredmények tükrében szükségesnek tartom mind a hétköznapi emberek, mind az egészségügyi szakemberek körében felvilágosító előadások tartását, melyekkel nép-szerűsíthetjük a klinikai vizsgálatokat és eloszlathatjuk a köztudatba berögzült téves in-formációkat. Fontos lenne, ha mindenki tisztában lenne azzal, hogy a klinikai vizsgálatok lehetőséget teremtenek olyan betegségek kezelésére, melyekben még nem sikerült meg-találni a legjobb, leghatásosabb gyógymódot, emellett tudatosítani kellene a lakosságban, hogy a klinikai vizsgálatok nem emberkísérletek, hanem minden esetben jogilag és etika-ilag szabályozott és ellenőrzött kutatások.