A zene jótékony hatása - A családi környezet szerepe és megnyilvánulása az óvodáskorú gyermekek zenei nevelésében - Lukácsi Bettina (2021)
A zene komplex személyiségfejlesztő hatásával már régóta foglalkoznak a kutatók. A zene az oktatási folyamatokba beépítve elősegíti a személyiségfejlődést. Rengeteg jótékony, pozitív hatással bír. Az eddigi kutatások kimutatták, hogy a zene nem semleges, minden tekintetben hatással van az egyénre, legyen az a belső agyi folyamatokra tett benyomásokról vagy a személyiségi változókról, az értelemre, érzelemre gyakorolt hatásáról. Napjaink zenei nevelésének eredményességét és ebben a család betöltött szerepét, annak kapcsolódását a gyermekek minél korábbi zenei neveltetésével érhetjük el. A zenei nevelés hatásának összetettségével ismerkedhetünk meg illetve benne a család meghatározó szerepével. A gyermekek különböző környezetből érkeznek az óvodába, így a család szerepe döntő e tekintetben. Amikor a zenei nevelés minél korábbi megkezdéséről beszélünk, legelső tényezőként a szülők szerepe a mérvadó, elsődlegesen az anyáé, hiszen már a magzati korban lévő gyermek oly impulzusokkal, ingerekkel találkozik, melyek végig kísérik egy életen át. Kutatásom során fény derül arra, hogy melyek azok a tényezők, amelyek befolyásolják a zene iránt mutatott eltéréseket. Azok a szülők, akiknek gyermekkorukban énekeltek, tehát már fiatal korukban megismerkedtek különböző dalokkal, énekekkel, nagyobb valószínűségel énekeltek saját gyermekeiknek is az óvodába lépést megelőzően. Mindemellett a szülők többsége rendelkezik valamely zenei tapasztalattal. Ezen felül a zene a családok mindennapjaiban fontos szerepet tölt be, mivel a szülők tisztában vannak a zenei nevelés fejlesztő, pozitív hatásaival. Ennek következtében nem meglepő, hogy fontosnak tartják a zenével töténő korai megismerkedést - melyet kérdőívemmel alátámasztok. A zenére, zenélésre szánt idő sosem vész kárba - „meghozza a gyümölcsét.”