Hazai fotovoltaikus erőművek megtérüléselemzése - Ritzl Dániel (2020)
Napjainkban kiemelt figyelmet kezdtünk fordítani a környezetünkre, az élővilágra. A világon a különböző szakterületek különböző megoldásokkal próbálnak nagyobb hangsúlyt fektetni a környezetvédelemre. Ez nemcsak vállalati fellelőségvállalás keretein belül valósul meg, hanem mint befektetés is. Manapság egyre jobban terjednek világszerte a napenergiát hasznosító, úgynevezett fotovoltaikus erőművek. Ez a tendencia többnyire a kormányok által támogatott áron való értékesítésnek köszönhető. Vizsgálataim során bemutatom, hogy milyen gazdasági mutatószámokat alkalmaznak a befektetők a számításaik során. Ezekkel a mutatókkal többnyire minden közgazdász találkozott tanulmányai során, de léteznek olyanok is, amelyek kifejezetten az energiaszektorhoz köthetők. Természetesen e mutatószámoknak van előnyük és hátrányuk is. A vizsgálatomat egy a szakdolgozat írásakor eladósorban lévő kulcsrakész naperőmű szerződései és eladási ára alapján végeztem el. Alapvető célja a munkámnak, hogy megvizsgáljam az ilyen beruházások megtérülési idejét három szcenárió alapján. Ezek az optimista, realista és pesszimista forgatókönyvek. E három változat között a különbség az erőmű degradációjában, idegentőke használati árában és a villamosenergia nagykereskedelmi árának változtatásában testesül meg. Mivel Európában összeköttetésben áll minden ország villamosenergia-rendszere egymással, így ennek hatására, például a villamosenergia nagykereskedelmi ára vagy a műszaki berendezések piaci ára csökkenő tendenciát mutat a jövőre nézve. A vizsgálat során harminc százalék saját tőke és hetven százalék idegentőke kerül befektetésre. Megfigyelhető, hogy a számításkor változtatott paraméterek hatására a projekt megtérülési ideje konstans lesz, míg a saját tőke megtérülési ideje változni fog. Ezek az eredmények legegyszerűbben diagrammok segítségével szemléltethetők, melyek ordináta tengelyén a forintban megadott pénzáramok, míg az abszcissza tengelyén az idő, jelen esetben az évek száma helyezkedik el. Magyarországon 2020-ig kifejezetten vonzó befektetésnek minősült a megújuló energiát hasznosító naperőművek építése. A kötelező átvételi rendszer, a magyar állam által garantált, a piaci árnál magasabb áron eladott energia miatt, az erőművi beruházás viszonylag hamar megtérül, ellentétben olyan termékkel, mint egy atomerőmű. Mivel egy naperőmű életciklusa általánosan huszonöt év, ezért az kimondható, hogy ilyen beruházási költségek mellett a piaci áron való értékesítéssel pénzügyileg nem tudna megtérülni. A tendenciák viszont azt mutatják, hogy a jövőben ezek a költségek csökkenni fognak.