Vállalatok környezetmenedzsmentje - Márk Diána (2020)
A kutatómunka témaválasztását a hatalmas szennyezések következtében kialakult környezetvédelmi megmozdulások inspirálták. Fontos a környezetvédelmi lépések vizsgálata a vállalatok szemszögéből, hiszen a társadalom kevés információval rendelkezik e témával kapcsolatban. A cél, hogy a dolgozat megismertesse a szervezetek belső működését, illetve bemutassa, hogy a vállalatok igen is képesek környezetorientált viselkedést folytatni gazdaságos tevékenység mellett, ezzel ösztönözni a még nem „zöld” szervezeteknél a környezetbarát szemléletmód kialakítását. A főbb környezeti problémák, mint a túlnépesedés, a légszennyezés, a vízkészlethiány, valamint az erőforrások gyors ütemű kimerülésének feltárása után, a külső környezetvédelmi szabályozások és azok vállalati menedzsmentre gyakorolt hatásának bemutatása következik. A vizsgálat során a környezetvédelmi szabályozások kerültek a középpontba, annak az észrevételnek megfelelően, hogy leginkább a külső szabályozás mérvadó a vállalatok döntéseiben, célkitűzéseiben, valamint irányítási struktúrájában A kutatások során megállapítást nyert, hogy a külső szabályozások kapcsán nincs egy, az egész világra kiterjeszthető szabályozási forma, mert más-más területeken, különböző gazdasági/jogi eszközök kombinációját kell alkalmazni. Fontos figyelembe venni azt a tényt is, hogy a gazdaság fejlődését nem szabad háttérbe szorítani, korlátozni, mivel az új technológiák, új szemléletek utat nyitnak a fenntartható fejlődés felé. A Meadows-féle világmodell, mely a hatalmas népességnövekedést tekinti a legfőbb problémának, éppen a gazdasági fejlődés visszaszorítását javasolná. További észrevétel, hogy hatalmas befolyása van napjainkban a társadalomnak a vállalatok tevékenységére, ezért is kulcsfontosságú egy olyan szemlélet kialakítása és terjesztése, amely a vállalatokat a környezettudatosabb termelés, gazdálkodás irányába vezeti. A primer kutatás a BPW-Hungária Kft. környezetmérnökével folytatott mélyinterjú tapasztalatai alapján a vizsgált vállalat környezetmenedzsment rendszerének, valamint annak bevezetése körülményeinek vizsgálatára fókuszált. Fontos szempont volt annak feltárása, hogy a környezetorientált termelés, irányítás, hogyan befolyásolja a vállalat jövedelmezőségét, valamint, hogy megtérülnek-e az új technológiákba befektetett javak. A mélyinterjú rávilágított arra, hogyha a vállalatok önkéntesen próbálnak környezetközpontú viselkedést folytatni, akkor könnyebben tudnak alkalmazkodni a külső szabályozásokhoz, azoknak a folyamatos változásaihoz. Bizonyítást nyert az is, hogy a vállalaton belüli fejlesztések pozitív hatással voltak a környezetre nézve, tehát a külső szabályozásokkal nem gátolni, hanem ösztönözni kellene ezeket a tevékenységeket. A szekunder kutatás következtetése egyrészt az, hogy a vállalatok elzárkóznak a technikai újításoktól, ugyanis az előírások, a folyamatos auditok miatt tartanak a bírságoktól, mivel a fejlesztések során a többlet kibocsátás elkerülhetetlen, így ezzel együtt a mérőszámok átlépése is. A dolgozat eredménye ez is, hogy érdemes lenne egy olyan szabályozási rendszer bevezetése, amely nem egységesített, hanem figyelembe veszi, hogy minden vállalat más-más tevékenységet folytat, különböző irányítási háttérrel rendelkezik. Alapos szervezeti átvilágítás után kellene egy olyan szabályozási struktúrát kialakítani, amely amellett, hogy ösztönzi a vállalatokat a környezetorientált viselkedésre, a fejlesztések megvalósításában nem jár pénzügyi kockázattal. Az így bevezetésre kerülő szabályozási rendszerrel ösztönözni lehetne a vállalatokat a környezetmenedzsment rendszerek bevezetésére, és ezáltal egy valóban „zöldebb” szemléletmód kialakítására.