EGÉSZSÉGÜGYI CONTROLLING A KÓRHÁZAKBAN AZ IDEÁLIS KÖLTSÉGVISELŐ - Kövér Andrea (2020)
Az Egészségügy egy speciális „üzletág”. Szinte mindenben (környezetében, működésé-ben, nyújtott szolgáltatásában, finanszírozásában) különbözik a piaci üzletágtól és speciá-lis szolgáltatásának és finanszírozásának köszönhetően az állami szférán belül is egyedi-nek tekinthető. Az Egészségügy működési feltételi közül kiemelkedik az egészségügyi intézmé-nyek, kórházak finanszírozása. Ennek egyedisége egyrészt abban rejlik, hogy bár telje-sítmény alapon történik, de az ún. teljesítmény volumen korlát (TVK) miatt felülről kor-látos. Ez azt jelenti, hogy a túlteljesítés korlátozottan, vagy egy bizonyos szinten felül (104%) sehogy sem térül meg. A bevétel növelése tehát a teljesítmény növelésével nem növelhető. Kevés pénzből kell jól gazdálkodni, ez egy piaci társaságnál a kontrolling te-vékenység erősödését indukálja, az egészségügyben mégis, a napi túlélés miatt a hang-súly a napi/havi teljesítmény monitorozás és likviditás biztosítása felé tolódott el. Történt ez annak ellenére, hogy a kórházak részére 2016. évben kötelező érvénnyel bevezetett osztályos kontrolling intézménye az osztályszintű jövedelmezőségi adatok mellett a ke-retgazdálkodás és a bértömeg-gazdálkodás részletes adataival is támogatja a döntéshozó-kat. Dolgozatomban arra keresem a választ, elégséges-e ez az információ ahhoz, hogy a controlling valódi funkciójának megfelelően működjön? Lehet-e, kell-e ezen változtat-ni? Melyik az a költségviselői szint, melyik az az ideális költségviselő, amely kellő in-formációt szolgáltat a döntéstámogatáshoz, az előremutató javaslatokhoz ? Ismertetem a controlling fogalmát, szemléletét, alapelveit, és a controlling kon-cepció elemeit. A controlling fogalma, szemlélete szorosan összefügg annak fejlődésével, folyamatosan bővült és változott az évek során. Bemutatom az eddigi controlleri tapasztalataim összesítését (best practise). Több, mint 20 éve dolgozom controllerként, ebből 15 évet dolgoztam egy olyan üzemméretű társaságnál, ahol a controlling információs központként, vezetői döntéstámogató szerve-zetként tudott működni. Röviden bemutatom az egészségügyben jelenlegi működő controlling rendszert (osztályos controlling). Kifejtem, hogy véleményem szerint milyen költségviselőre történő elszámolás és riportálás lenne az, amely kellően informatív lenne ahhoz, hogy a vezetés pénzügyi szemléletét áttörje, és a controlling a vezetői döntéshozatalban valóban részt vegyen. Dolgozatom utolsó részében egy, olyan eseti controlling elszámolását elősegítő megoldást mutatok be, melyet számos magyarországi kórházban már bevezettek. A kórházak számára a szűkös erőforrásokkal való gazdálkodás megköveteli a controlling eszközök alkalmazását. Ehhez azonban a vezetők részére egy számukra is in-formatív és döntési javaslatokat indukáló riporting rendszerre van szükség.