A GYSEV Zrt. ingatlangazdálkodási gyakorlatának elemzése - Orbán Péter (2020)
Az ingatlangazdálkodás már több száz éve önálló szakterületként működik, a történelem során egyre nagyobb figyelmet fordítottak a területek, építmények számára, mára így a gazdálkodás egyik legjelentősebb részterületét képezi. Az ingatlanpiac sajátos jellegét az ingatlanokból fakadó tulajdonságok határozzák meg. A záródolgozatom célja az ingatlangazdálkodás elméleti hátterének ismertetésén túl egy nagyvállalati ingatlangazdálkodási példa bemutatása, amely a Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Zrt.-nél valósul meg. A záródolgozat témaválasztását a szakmai gyakorlat irányultsága ösztönözte. A vállalati példa okán a záródolgozatom további célja az állami vagyongazdálkodás jogszabályi hátterének bemutatása. A GYSEV Zrt. egy soproni székhelyű, Ausztria és Magyarország területén működő vasúttársaság. Az 1872-ben alakult vállalat fokozatos vonalhálózatának növekedésével a tulajdonában, illetve kezelésében, működtetésében lévő ingatlanok köre is jelentősen nőtt, majd legutóbbi, jelentős vonalbővülése után, 2011-ben hozta létre az Ingatlangazdálkodás szervezeti egységét, amely három szakterületre (Koordináció, Építményfenntartás, Üzemeltetés) osztva látja el feladatait, számos tevékenységét pedig szolgáltatási szint megállapodás keretében. Záródolgozatomban vizsgálat tárgyát képezik a GYSEV által tevékenysége során használt épületek üzletágak és jellegük szerinti, valamint földrajzi megoszlása. A vállalat általi épületnyilvántartás jelenlegi rendszerének bemutatása után az ingatlanhasznosítás két fajtáját: az értékesítés és bérlet vállalati módszerét taglalja a dolgozat. Az ingatlangazdálkodás 2015-2019 közötti eredménye azt mutatja, hogy a vállalat a 2016. év kivételével minden évben növelni tudta ezt a bevételét. A záródolgozat végén a GYSEV ingatlangazdálkodásának hatékonyságnövelésére vonatkozó javaslatok találhatók, amelyből a legjelentősebb egy vállalati ingatlangazdálkodási terv elkészítését célozza. A terv az ingatlanok használatának igénye, és a hasznosítási képessége szerinti kategóriák meghatározására irányul, a költséghatékonyságot szem előtt tartva.