A belső kontrollrendszerekkel szemben támasztott követelmények vizsgálata és működtetésük hatékonyságának összehasonlítása egyes helyi közügyet ellátó szervezetnél - Szalai Balázsné (2020)
A szervezetek működésében végbemenő folyamatok kontroll alatt tartása nemcsak a vállalkozói szférában, hanem az államháztartás különböző alrendszereiben is kiemelkedő jelentőséggel bír. Az állam iránti bizalom, a csalás és a korrupció elleni védekezés egyik eszközéül a szervezetek belső kontrollrendszere szolgál. A dolgozatom fő vonalának megválasztásakor lényegesnek tartottam, hogy az államháztartásban zajló változások miatt, olyan témát dolgozzak fel, melyet több szakmai területen is tudok hasznosítani. Így esett a választásom a környezetemben működő, az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó szervezetek belső kontrollrendszereinek hatékonyság vizsgálatára. A COSO modell központú dolgozatom a belső kontrollrendszer öt komponensén keresztül, két hipotézis köré összpontosul. Első feladatként arra kerestem a választ, hogy a költségvetési szervek mérete, végzett tevékenységeinek száma befolyásolja-e a belső kontrollrendszer hatékonyságát. A több feladatot ellátó szervezet rendszere hatékonyabb, vagy azé, amelyik kevesebb feladatot lát el? A feltételezésem alátámasztásához az általam készített kérdőívből nyert adatokat felhasználva, a szervezetek méretének meghatározása céljából az általuk végzett tevékenységek (kormányzati funkciók) száma, a költségvetés fő összege, illetve a mérlegfőösszeg alapján ún. szervezetkategóriákat (kis-, közepes-, nagy szervezet) alakítottam ki. A helyi közügyeket ellátók belső kontroll elemeinek hatékonyság vizsgálata után, megfelelőségi osztályokat hoztam létre. Az adatok kategorizálását követő kereszttábla elemzés eredményéből kirajzolódott, hogy a vizsgált alanyok esetében nincs összefüggés a szervezetek mérete, végzett tevékenységeinek száma és a belső kontrollrendszer hatékonysága között. A második célterületem a belső kontrollrendszer kialakításáért, működtetéséért felelősökre összpontosult. Megvizsgáltam, hogy a vezetők mennyire azonosulnak a belső kontrollmechanizmushoz kapcsolódó államháztartási szabályozással, a szervezetüknél kialakított belső kontrollrendszerrel. Megállapítottam, hogy a vizsgált időszakban a belső kontrollrendszerek a szervezetirányítás eszközeként nem töltötték be a funkciójukat, ezért a vizsgált szervezetek által meghatározott célok elérése veszélybe került. Javaslatot tettem a belső ellenőrzés ez irányú tanácsadói tevékenységének, vagy külső szakértőnek bevonására addig, amíg a vezetők és a foglalkoztatottak a gyakorlatban alkalmazni tudják a szükséges, a belső kontrollrendszer megfelelő működéséhez elvárt tevékenységeket, átlátják azok fontosságát. A dolgozatomban kiemeltem a belső kontrollrendszer fontosságát, amivel felhívtam a felelősök figyelmét a témához való hozzáállás megváltoztatásának szükségességére.