Lakáshitelezés 2020 - Horváth Júlia (2020)
Szakdolgozatom témája a lakáshitelezés, amit szakirodalmak, aktuális jogszabályok, MNB rendeletek, statisztikai jelentések, valamint belső banki szabályozások alapján dolgozom fel. Az otthonteremtés egy olyan téma, ami mindnyájunkat foglalkoztat. Ehhez fontos megismerni milyen források állnak rendelkezésre, és hogy tudjuk őket igénybe venni. A dolgozatom fő része a külső forrás, jelen esetben lakáshitel, igénybevételének a folyamatát mutatja be. A dolgozat elméleti áttekintő része a pénzügyi közvetítőrendszer felépítésével indul. A következő rész a bank fogalmát ismerteti, majd a pénzügyi szolgáltatások kerülnek be-mutatásra. A 2013. évi CCXXXVII. törvény alapján aktív, passzív és semleges bankügyletek kerültek csoportosításra. A bankügyletek közül a legfontosabb aktív bankügyletet, a hitel fogalma, jellemzői, majd csoportosítása kerül bemutatásra. A dolgozat fő témája, a lakáshitelezés előtt fontos kitekinteni a jelzáloghitelintézeti háttér szerepére. Ebben a részben kiemelt szerepet kap a 20/2015 (VI.29) számú MNB rendelet előírása alapján a jelzáloghitel-finanszírozás megfelelési mutató. A változó, százalékos elvárások után a mutató számítása egy ábrán kerül szemléltetésre. A hitelek általános bemutatásán túl a lakossági hitelezés jellemzőire valamint a keresletére és kínálatára ható tényezőkre is kitér a dolgozat. A harmadik fejezet a lakáscélok csoportosításával, a lakáscélok forrásaival, a hitel-ügylet szereplőivel, a lakáshitel biztosítékaival foglalkozik. A lakáshitelezés alakulása a KSH Statisztikai tükör 2018-as kiadványa alapján kerül bemutatásra. A hitelezés folyamata központi szerepet kap a dolgozatban, amit először szakirodalmak, rendeletek és jogszabályok alapján kerül kifejtésre. Napjainkban nagyon vonzó lehetőségeket biztosít az állam, különböző állami támogatások lakáscélra történő igénybe vételére, ezért fontosnak tartom kitérni rájuk. A negyedik fejezet a K&H Bank Zrt. példáján keresztül szemlélteti a lakáshitelezés folyamatát. Az első lépés az ügyfélszerzés és tájékoztatás, mely során törekedni kell a közérthetőségre. A következő lépés a hiteligénylés, aminek ismertetése során részletesen bemutatásra került az adásvételi szerződés tartalmi követelményei. A folyamat harmadik szakasza a hitelbírálat, mely során megvizsgálják az igénylő fizetőképességét, pénzügyi és jövedelmi helyzetét és ez alapján készül el a döntés. Az elbírált hitelkérelem után a szerződéskötés következik. A folyósítási feltételek teljesülése esetén kerül sor a folyósításra, ami történhet egy összegben vagy szakaszosan. A folyamat utolsó szakasza a törlesztés, mely során az adós kötelessége, hogy minden hónapban megfelelő mennyiségű pénzt biztosítson a számláján, amiből a bank a törlesztőrészletet levonhatja. Dolgozatomat egy rövid összefoglalással zárom, és megállapításokat teszek a kutatott témával kapcsolatban.