Ének-zenével a boldog gyermekkorért - Dulai Norbertné (2020)
Az elmúlt évtizedekben egyre inkább előtérbe került a bölcsődei ének- zenei nevelés fontossága. Számos transzferhatást vizsgáló kutatás született. Ezek a kutatások feltárták, hogy az éneklés és zenehallgatás, a hangszeres játék összetettsége fejlesztő hatással rendelkezik, hozzájárul a kisgyermekek készségeinek jobb fejlődéséhez. A zenei nevelés hatására a kisgyermekek szociális képességei jobban fejlődnek, tanulási képességeik erősebbek lesznek. Felnőttként kamatoztatni tudják a kisgyermekkorban elsajátított technikákat. Dolgozatom témája a magzati kortól kezdődően a kisgyermekkorig öleli fel az ének – zenével való összefonódást. Megemlítek olyan kísérleteket, amelyeket csecsemőkorban lévő gyermekekkel végeztek és pozitív hatásait emelték ki a zenének, dallamoknak. Kitérek néhány koraszülött kutatásra is, bemutatok néhány kezdeményezést, amely ebben a szenzitív korban támogatja a csecsemők stabilabb fejlődését. Említést teszek az első szocializációs színtérről a családról, a család szerepéről a zenei nevelésben. A bölcsődei ének- zenei nevelés lehetőségeit ismertetem, korcsoportra bontva. A zenepedagógiában és zeneterápiában rejlő lehetőségekről is szólok néhány mondat erejéig. Szakdolgozatom célja, hogy ismertessem az ének- zenével való érintkezés, zenehallgatás és mondókázás transzferhatásait a magzati kortól kezdődően a bölcsődés korig. A kérdőíves felmérést alkalmaztam a szülőknél. A hipotéziseim bizonyítást nyertek, a válaszok alátámasztották az állításaimat. Pozitív élményként éltem meg a kutatást, hiszen bebizonyosodott, hogy a szülőknek fontos a koragyermekkori ének- zenei nevelés és a magyar népdalok szeretetének átadása a jövő generációjának a minél boldogabb gyermekkorért!