Hazai gabonatermesztés és kereskedelem versenyképessége - Bakota Bettina (2020)
Téma indokoltsága: A magyar mezőgazdaság versenyképességének elemzése az utóbbi évtizedben, főleg az EU-hoz való csatlakozást követően a közgazdászok és az agrárszak-emberek figyelmének középpontjába helyeződött. A versenyképességi vizsgálatok többségének középpontjában a magas szántóterületünknek köszönhetően a gabonaágazat áll. A 2020 utáni Közös Agrárpolitika tervezése során is az egyik legfontosabb cél a mezőgazdaság versenyképességének a növelésre és ennek objektív mérése. Dolgozat célja: Magyarország vonatkozásában bemutatni, hogy hogyan alakult a magyar gabonafélék (azon belül is a búza és kukorica) versenyképessége 2010 és 2018 között, hogy mely országokkal szemben versenyképesek a magyar gabonafélék és hogy a gabonaágazat valójában meghatározó-e a mezőgazdasági termelésben és az agrárexportban? Vizsgálataimat több módszer felhasználásával végeztem, így elemeztem a magyar gabonaágazatot elsőként az agrárkereskedelmi egyenleg vizsgálatával, másodikként az ex-port/import arány vizsgálatával, harmadikként a HHI-index vizsgálatával, a komparatív előny vizsgálatával, végül kardinális konzisztenciapróbát végeztem. Az agrárkereskedelmi egyenleg vizsgálatakor megállapítottam, hogy hazánk a világ országaival folytatott gabona külkereskedelmi egyenlege mind a gabona, mind a búza, mind a kukorica esetében tartósan pozitív tartományban volt a vizsgált időszakban. Hazánk agrár külkereskedelmi egyenlegének megoszlása a gabonafélék tekintetében erősen az EU tag-országaira koncentrálódik. Magyarország gabona export/import aránya 2010 és 2018 között igen változatos képet mutatott, de még mindig meghatározó, az exportdominancia továbbra is megmaradt. A HHI-index eredményének vizsgálatakor arra a következtetésre jutottam, hogy ugyan nincs „monopolhelyzete” a gabonafélék között sem a kukoricának, sem a búzának, sem egyéb gabonaféléknek, ugyanakkor a kukorica esetében ki-emelkedő a piaci részesedés hazánkban. Mind hazánkban, mind az EU-ban megfigyelhető, hogy a piacon sok, egyenként csekélyebb piaci részesedéssel bíró ágazat van. A megnyilvánuló komparatív előnyök vizsgálatánál arra az eredményre jutottam, hogy a magyar gabonafélék versenyképessége összességében ingadozott 2010 és 2018 között, mind a 4 mutató esetében megállapítható, hogy komparatív előnnyel rendelkezünk. A termelésben megfigyelhető ingadozások megjelennek a külkereskedelmi versenyképességben is. Az eredmények visszaigazolására, az indexek közötti konzisztencia mérésére, kardinális konzisztenciapróbát végeztem. A konzisztenciateszt rávilágított arra, hogy a gabonafélék és a kukorica négy választott indexe között többségében szoros, markáns kapcsolat van, a búzánál pedig többségében jelentős a kapcsolat.