Képzés és fejlesztés, mint a tudásalapú társadalom megteremtésének eszköze az emberi erőforrás tanácsadás tükrében - Fekete-Radó Emese (2020)
Diplomamunkám témája a képzés és fejlesztés jelentőségének vizsgálata a tudásalapú társadalom megteremtésében, mindezt pedig az emberi erőforrás tanácsadás mátrixában. A tudásalapú társadalom megteremtésére tett törekvés már az ezredfordulón megfogalmazódott az Európai Bizottság részéről. A cél a tudásalapú társadalom megteremtésével egyidejűleg a gazdasági, társadalmi és szociális jóllét állapotát elérni. Mindennek alapját az oktatás és annak minősége képezi. A technológiai és digitalizációs fejlődés adta lehetőségként a tudástár egyre nagyobb és szélesebb körben válik elérhetővé. Ehhez azonban szükségszerű az elmaradt régiók infrastrukturális beruházása, jobb hálózati rendszerek kiépítése által, valamint az oktatási intézmények felszereltsége tekintetében egyaránt. Az Európai Biztosság Memorandumában le lettek fektetve az elérendő célok, melyek minden tagállam számára kötelező érvényűek. Mindez 2000 októberében került megfogalmazásra. Dolgozatomban primer és szekunder kutatással vizsgálom, hogy az elmúlt húsz év változásai milyen mértékben járultak hozzá a cél eléréséhez, hol tartunk ma? Milyen mértékben van jelen a tudatosság a pályaorientáció során? Miként vélekedik a képzések, fejlesztések jelentőségéről a munkáltatói és a munkavállalói oldal? A társadalmi egyenlőtlenségek miként hatnak a tudásalapú társadalom megteremtése érdekében tett törekvésekre? A szakirodalmi áttekintés során hazai és nemzetközi kutatás mellett saját tanulmányaim alatt megszerzett tudásom ált rendelkezésemre. A primer kutatásomat online kérdőíves formában végeztem, azzal a célzattal, hogy minél szélesebb körben végezhessem el kutatásomat, valamint, hogy az ország különböző régióiból kaphassak visszajelzést. A kérdőív felépítése során zárt kérdéseket alkalmaztam a nyitott kérdésekkel ellentétben. Előre meghatározott válaszlehetőségek közül kell kiválasztania a válaszadónak a hozzá legközelebb álló opciót. Ezek között használtam alternatív (igen/nem), és szelektív (egy, vagy több kiválaszthatóválasz) kérdéstípust. Attitűd skála típusai közül pedig a Likert- skálát alkalmaztam 1-5 terjedelemben. A kutatás eredményeként levonhatóvá vált a következtetés, hogy a fiatalok bár számos nézőpontot figyelembe vesznek továbbtanulási döntéshozatalukkor mégsem jelenthetjük ki a tudatosságot. Az arra vonatkozó hipotézis, hogy a munkáltató egyre inkább felismeri a képzések jelentőségét a versenyelőny kialakításában egyértelmű igazolást nyert. A harmadik felállított hipotézis, mely a munkavállaló ösztönzésére irányult a képzések által se nem igazolható, se nem cáfolható, ezáltal nyitva hagyva a lehetőséget egy erre a kérdéskörre épülő új kutatásra.