A visegrádi országokban működő kis- és középvállalkozások finanszírozási szokásai - Nagy Dorina Rita (2019)
Diplomadolgozatom célja, hogy bemutassa és elemezze a visegrádi országokban működő kis- és középvállalkozások helyzetét és finanszírozási szokásait. Arra kerestem a választ, hogy a régióban működő kkv-k között mekkora különbségek és hasonlóságok vannak egymáshoz, illetve az Európai Unió többi országához viszonyítva. Az elméleti részben bemutattam a kkv státusz feltételeit, a finanszírozási lehetősége-it, továbbá az EU kkv-al kapcsolatos programjait. Ezután röviden ismertettem a vizsgált országok általános és gazdasági jellemzőit. A kutatás eredményeként elmondható, hogy sok hasonlóság fedezhető fel a régió és a 28 tagállam kkv-i között, azonban akadnak eltérések is. A visegrádi országokban a munkavállalók nagyobb aránya dolgozik kkv-nál, azonban a hozzáadott érték szempontjából a régió nem éri el az európai átlagot. A kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését több szervezet is vizsgálja. Az Európai Bizottság felmérése szerint mind a négy ország átlagosan teljesít, míg a Világgazdasági Fó-rum kutatásai alapján nagyobb különbségek fedezhetők fel az országok között. A finanszírozási helyzet elemzéséhez az Európai Központi Bank és Európai Bizott-ság közös kérdőívét (SAFE), illetve az OECD statisztikáit használtam fel. A kérdőív éves adatai alapján elmondható, hogy sokat javult az elmúlt években a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése az EU-ban. A különböző finanszírozási források tekintetében egyes visegrádi országok rendelkeznek kisebb jellegzetességekkel, azonban összességében nincsenek jelentős különbségek a régióban és az EU átlaghoz képest sem. A legtöbbet használt forrás a lízing és a hitelkeret, bankszámlahitel vagy hitelkártyahitel. Az OECD adatai alapján elmondható, hogy a visegrádi országokban a kinnlevő vállalati hite-lek nagyobb része a kkv-knál található, a legjelentősebb állami forrásnak pedig az állam ál-tal garantált kölcsönök számítanak. A kockázati és növekedési tőke nem jellemző a régióra. Vizsgálatokat végeztem, amelyek során összefüggést találtam a finanszírozáshoz va-ló hozzáférés illetve a versenyképesség között. Korreláció fedezhető fel a kamatláb és a felvett hitel összege között Magyarország esetében, illetve bizonyos finanszírozási lehető-ségek jelentősége között is. Összesítve elmondható, hogy nagyon sok hasonlóság van régiót alkotó országok és a többi tagállam között. A finanszírozáshoz való hozzáférés sokat javult az elmúlt időszak-ban, azonban monitorozása a jövőben is fontos feladat. Ahhoz, hogy erősödjön a kkv szek-tor, más tényezők (pl. bürokrácia csökkentése, innováció, export) fejlesztésére érdemes na-gyobb hangsúlyt fektetni a jövőben.