Hofstede dimenzióinak relevanciája napjainkban alcím Magyarország kulturális elemzése - Szántó Dóra (2019)
Alábbi dolgozatomban Geert Hofstede dimenzióit vetettem alá vizsgálatoknak, valamint Magyarország saját, kérdőíves, primer kutatási eredményeit vetettem össze a Hofstede által kapott eredményekkel és azt vizsgálom meg, hogy ezen az eredmények mennyire térnek el a kutató által megállapított eredményektől. A világ folyamatos változása mellett a kultúráink is állandó változásban vannak, ami felveti a kérdést, hogy Hofstede 1980-ban, a Culture’s Consequencesben publikált adatai, illetőleg az átdolgozott kutatási adatok helytállóak-e a mai világban. A dolgozatom első fejezetében a kultúrát, mint alapfogalmat szeretném tisztázni. Ugyanakkor ki szeretnék térni a kultúrakutatók által megfogalmazott fogalmakra és jellemzőkre is. A fejezet zárásához két kulturális modell bemutatását fogalmaztam meg, ugyanis ezek figyelembe vételével is kiválóan lehet szemléltetni az adott kultúra tulajdonságait és segíti a megértését. A második részben Geert Hofstede életpályáját és munkásságát fogom részletezni. A dolgozatom fő eleme Hofstede kutatása, amely során dimenziókat állított fel, ezek alapján kerültek besorolásra a nemzetek. Ezen fejezetemben még a kutatás ellen fellépő kritikákat is szeretném bemutatni, hiszen a kritikák is tartogathatnak érdekes információkat számunkra. A következő fejezet fő témája Magyarország általános bemutatása lesz, itt megítéléseket mutatok be, amelyeket kutatók állapítottak meg országunkról, továbbá megláthatjuk, hogyan vélekednek külföldiek a kultúráról. Az általános megállapítások mellett Hofstede megállapításait is ismertetni fogom, továbbá kitérek a GLOBE kutatás eredményeire is. A negyedik fejezetben a kérdőíves kutatásom eredményeit szeretném ismertetni és összevetni Hofstede eredményeivel, valamint egy korábbi szakdolgozatban végzett felméréssel és végső soron a GLOBE kutatással. A dimenziók alapján megvizsgálom, hogy a ki-választott országok vajon egyezni vagy eltérni fognak-e az általam kapott eredményektől. Az értékelés során figyelembe kell venni, hogy Hofstede kutatásához 116 ezer fő adott választ, közel 150 kérdésre, míg az én kérdőívemet 78 ember töltötte ki, amely során 14 kérdésre adtak választ. Ezáltal az adataim nem tükröznek reprezentatív mérést, de ennek ellenére hasznos információkra tettem szert. A dolgozatom elkészítése során egyre jobban kezdtem megismerni a kultúrákat és azok jelentőségét az emberek életében, így jobban sikerült a hazánkban élő emberek viselkedését is megértenem. A mai globalizálódó világban úgy gondolom, hogy nagyobb hang-súlyt kellene fektetni a lokális, nemzeti kultúra megőrzésére.