Az Iránnal való nemzetközi konfliktusok gyökerei és azok gazdaság- politikai hatásai és következményei - Szalay Hajnalka Mária (2019)
A szakdolgozatom témája egy olyan ország, amiről nagyon ellentétes híreket hallhatunk a nemzetközi politikában és amelyről mindazon által nagyon kevés információval rendelke-zünk, holott az ország befolyása a Közel-Kelet térségében és a világpolitikában egyaránt vitathatatlan. Mindezek nyomán az USA és az EU nemzetközi politikai iránymutatóinak is fejtörést okoz, a modern Iránhoz való viszonyulás. A fejezetek témáit adatgyűjtés módszerével kívántam feldolgozni, fokozottan ügyelve arra, hogy a nemzetközi irodalomban elérhető források közül egy-egy téma kap-csán pro és kontra is törekedjek az információ-gyűjtésre, a különböző „oldalon álló” nem-zetközi szakértők alkotásának olvasásakor. A témák feldolgozásában az a tényező nehezí-tette leginkább az „elfogulatlan” adatgyűjtést és a probléma-feltárást, hogy az Iránnal kap-csolatos hírek, a nemzetközi irodalomban hozzáférhető gazdaság-politikai írások, könyvek vagy online publikációk írói mind nagyon élesen „egyik vagy másik oldalról” szemlélve közelítik meg az országgal felmerült aktuális nemzetközi, gazdasági és jogi problémákat. Legtöbbször azt érzékeltem egy-egy téma feldolgozásánál, hogy a nemzetközi cik-kekben Irán vagy fekete –a nyugati médiában például- vagy fehér – a Nyugaton élő másod vagy harmad generációs irániak publikációiban. Ez a tényező arra világított rá az adta-gyűjtés különböző fázisaiban, hogy a „semlegesség megőrzése” adatfeldolgozási szem-pontból egy nem minden esetben kivitelezhető kihívás. A szakdolgozatom célja, hogy egy átfogó naprakész képet adjon az olvasónak a mo-dern Iránnak a Közel-Keleten betöltött gazdasági szerepéről, amelyet nagyban behatárol az ország mindenkori kőolaj kitermelésből származó bevétele. Bevezetésképpen fontosnak éreztem, hogy a dolgozatom egy amolyan fogalom tisztázással kezdődjön, hogy az olvasó pontos definíciót kaphasson mit is értünk Közel-Keleten. Írásom második fejezetétől az olvasó figyelmét arra szeretném irányítani, hogy a Térségen belül, továbbá a Nyugattal milyen kulturális alapú nemzetközi konfliktusokkal kell számolnia Iránnak. A nemzetközi média napi vizsgálódás reflektora alá helyezi az or-szágot, mind politikai, mind gazdasági szempontból. A 20. században gyökeres változások mentek végbe az iráni politikában, amikor 1979-ben Khomeini ajatollah átvette az ország irányítását és megalapította az Iráni Iszlám Köztársaságot. A Teheráni Amerikai Nagykö-vetség megrohanását követően az amerikai diplomácia is szakított minden korábbi Iránhoz fűződő szállal. Ez legvégső formáját az Amerikai Egyesült Államok által Iránra kivetett nemzetközi kereskedelmi és gazdasági szankcióikban érte el, ezeknek a betartását pedig különböző mértékben, minden Amerika-barát politikájú ország követte. Mindezek tükrében, a harmadik fejezetben leginkább arra igyekszem megtalálni a választ, hogy az említett szankciók hogyan érintették Iránt, mind gazdasági mind politikai vonatkozásban.