Különböző származású mesterséges táplálékon nevelt gyapjaslepke (Lymantria dispar L. 1758) populációk fejlődésének több szempontú összehasonlítása - Varga Anna Judit (2015)
Az általunk végzett kísérletben három országból begyűjtött Lymantria dispar populációk leszármazottait vizsgáltuk, melyeket mesterségesen előállított táplálékkal etettünk. A három nemzet populációi különböző tápnövényen növekedtek fel saját hazájukban (az osztrák kocsánytalan tölgyön, a magyar nemesnyáron, a horvát magyaltölgyön), majd a következő nemzedék Pannónia nemesnyáron, míg a 2012-es kísérletben mindhárom populációt ugyanazon speciális táppal etettünk. A kísérlet 2012. április 10-én kezdődött, a Nyugat-magyarországi Egyetem Erdőművelési és Erdővédelmi Intézetének I. számú Rovarkeltetőjében, amely lepkenevelésre lett kialakítva, időzített neoncsövek (16 óra fény, 8 óra sötétség), klíma és tároló szekrények segítségével. A kísérlet során a három nemzet gyapjaslepke petecsomóiból választottuk ki 50x2 életképes tojást, melyeket külön-külön műanyagdobozokba neveltünk fel, miközben az összes fejlődési stádiumot számon tudtuk tartani, és megfigyeltük az egyedek adott stádiumban töltött napjainak a számát, tömegük gyarapodását, és morfológiai változásukat. A lepkék felnevelését követően az adatokat számítógépbe tápláltuk, és statisztikai módszerekkel vizsgáltuk meg és rendszereztük az eredményeket mind összesítve, mind pedig populációkra és/vagy nemekre lebontva (átlag, szórás, minimum, maximum), majd parametrikus és szükség esetén nem parametrikus kiértékelési módszerekkel. A kísérlet során alacsony mortalitást tapasztaltunk. A mesterséges tápanyag mind a három nemzet gyapjaslepke-populációjának ideális étrendnek bizonyult, amit az is bizonyított, hogy a hernyók többsége a hímeknél L5-ben, a nőstényeknél L6-ban bábozódott be. Szignifikáns különbségeket azoknál az értékeknél találtunk, ahol valamilyen formában beleszámoltuk a tojásállapotban töltött napok számát. Továbbá az L1 stádiumban a napok száma tekintetében voltak nagyobb eltérések, ezek később kiegyenlítődtek, s átlagosan 54-64 nap alatt fejlődtek ki a lárvák, amik aztán bebábozódtak. A lárvastádiumokat tehát egy „tál alakú diagrammal” lehetett felírni, ami azt mutatta meg számunkra, hogy a leghosszabb időt a hernyó az L1 és a bebábozódás előtti utolsó stádiumban tölti. A bábállapot átlagosan 19 napig tartott. A három ország populációi között számottevő különbséget nem találtunk a gyapjaslepkék fejlődésbiológiáját tekintve. Véleményünk szerint az egyik meghatározó elem (ami eldönti, hogy kialakul-e a tömegszaporodása az adott területen) mindenképpen a tápnövény, amin fejlődik, s annak összetétele, ami kedvező, illetve kevésbé kedvező lehet a gyapjaslepkék fejlődése tekintetében.