A gyurgyalag (Merops apiaster) élőhelyválasztásának vizsgálata Győr-Moson-Sopron és Vas megyében - Takács Árpád (2019)
A gyurgyalagokkal (Merops apiaster) kapcsolatos 2018 júliusában és augusztus első hetében végzett kutatásom során elvégeztem a faj állományfelmérését Győr-Moson-Sopron és Vas-megye néhány ismert gyurgyalagtelepén. Az itt gyűjtött adatokkal hozzájárultam az országos gyurgyalagvédelem éves feladatainak elvégzéséhez, illetve természetesen saját munkámhoz is nélkülözhetetlen adatokhoz jutottam a terepi megfigyelések során. A terepen szerzett tapasztalatokra építve kijelöltem tizenhat kör alakú mintaterületet, melyből nyolc kontrollterületet választottam ki. A kontrollterületeken nem észleltem fészke-lést. Az általam meghatározott kör középpontjában a gyurgyalagok számára alkalmas partfal egy szakaszát jelöltem be térképi szoftver segítségével. Ebből a pontból húzott 300, illetve 1500 méteres sugárral rendelkező körméréseken belül lemértem a műholdfelvételen markán-san elkülöníthető élőhelytípusok területét. Majd ezek arányait összevetve statisztikai elem-zésnek vetettem alá a kapott adatokat. Főkomponens analízist végeztem, mely során kilenc változó terület arányainak százalékos értékeit értékeltem ki. Végül a 300m-es köröknél négy, az 1500m-es köröknél három főkomponenst kaptam. Az kisebb területméret esetében első szignifikáns eltérést mutató főkomponens jellemző élőhelytípusai a nyílt, füves élőhelyek (rét, legelő, gyep), a facsoportok, ligetek voltak, valamint a vizes élőhelyek pozitív, míg a zárt erdők negatív előjellel szerepeltek. A második főkomponens pozitív irányba mutató élőhelytípusaiként a szőlők, gyümölcsösök jelentek meg, negatív előjelet itt a szántók kaptak. Az utóbbi két főkomponensnél az átlagos főkomponens-szkórok szignifikáns eltérést mutattak a gyurgyalagok lakta területek és a kontroll mintaterületek között. A másik két főkompo-nens élőhelytípusai, melyek esetében nem mutatkozott szingifikáns eltérés a költőállománnyal bíró mintaterületek, és anélküli kontroll területek között, a következők: cserjeszint, nudum talajfelszín és a beépített területek. Utóbbi egy külön főkomponenst alkotott. Az 1500m-es sugarú körmérések hasonlóságot mutattak a 300m-es sugarú körméré-sekben mért eredményeimmel. Ám kiemelendő, hogy a vizes élőhely ott negatív előjelet kap-tak, illetve az, hogy a három főkomponens esetében az első kettőnél mutatkozott csak szignifikáns eltérés a gyurgyalagok által lakott, és madarak hiányát felmutató élőhelyek között. Összességében kijelenthető, hogy a gyurgyalagköltőtelepek szűk körzetében pozití-van befolyásolják megtelepedésüket a gyepek, füves élőhelyek, és a facsoportok, ligetes fás élőhelyek, valamint a telep közvetlen közelében lévő vizes élőhelyek, szőlők és gyümölcsösök. Ellenben a zárt erdők és a szántók negatívan hatnak a gyurgyalagok élőhelyválasztására.