Egészségügyi esélyegyenlőtlenségek csökkentése a hátrányos helyzetű régiókban - Gutási Éva (2019)
Az Európai Unió tagállamai között az egészségi állapot terén jelentős különbségek ta-pasztalhatók. A legszegényebb régiókért való közös munka megkezdésében nagy szere-pet játszott a magyar elnökség 2011 évi előterjesztése, amelyben hangsúlyos szerepet kapott a roma népesség társadalmi-gazdasági integrációja. A roma felzárkózási program-terv beépült a Nemzeti Társadalmi Felzárkózás Stratégiájába, melynek egyik fő célcso-portját a hátrányos területeken, mélyszegénységben élők képezték. Az elmúlt évek során hazánkban több olyan projekt valósult meg, vagy van még most is folyamatban, amelyek ezen térségek egészségügyi integrációját támogatják. A dolgozat egyik célja, az eddigi kezdeményezések jó gyakorlatainak bemutatása, különös tekintet-tel az alkalmazott kommunikációs stratégiákra és csatornákra. Ahhoz, hogy megvalósuljon az egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférés, növe-kedjen az egészségben töltött életévek száma, fontos a célcsoport elérése és megfelelő tájékoztatása. Az Európa Tanács elindított egy európai képzési programot roma mediáto-rok számára. A program első évében 15 tagországban – közöttük Magyarországon is – megkezdték a képzéseket. Az egészségügy terén az Alapellátás-fejlesztési Modellprog-ram interkulturális mediátorokat alkalmazott a lakosság hatékonyabb elérése érdekében. Dolgozatomban terepkutatással és mélyinterjúkkal támasztom alá, hogy a célcsoport tag-jaiból kiválasztásra kerülő segéd-egészségőrök alkalmazása kedvezően hat a közösségek és egyének egészségmagatartásának változására. Képesek integrálni a rendszerbe az alapellátástól régóta távol maradó klienseket, miközben azok személyes identitására hat-va, az általuk is ismert, egyedi beszédkódot alkalmazva adják meg a megfelelő tájékozta-tást Célom annak alátámasztása, hogy a mediátorok továbbfoglalkoztatása szükséges az egészségügyi esélyegyenlőtlenségek csökkentéséhez, a hatékony és hozzáférhető egész-ségügyi rendszer kialakításához.