Motivációs felmérés a Soproni Egyetemen - Kőrös Barbara (2018)
A kutatásomban a Soproni Egyetem karain dolgozók motivációját vizsgálom. A kutatásom célja a motiváció fejlesztése. A hangsúlyt nem az elégedettségre helyezem, hanem arra, hogy mi motiválná a dolgozókat a jövőben. A vizsgált terület jellegét tekintve ez mindenképpen különleges terület, hiszen a közszféra alkalmazottjairól beszélünk és mégis a legtöbb résztvevő a kutatásban, egyetemi oktató. Az egyetemi tanárok pedig azok a kulcsfontosságú személyek, akik kinevelik a jövő diplomás szakembereit és megtanítják őket az egyes tudományok fortélyaira. Tehát a tény, hogy ők motiváltak legyenek, befolyással bír az oktatás minőségére, így a jövő vezetőire, szaktekintélyeire is. A vizsgálat első lépésében a szakirodalmi hátteret tártam fel, illetve szekunder adatgyűjtést végeztem. A szekunder kutatás után, primer kutatásomban strukturált képet adó kérdőíves felmérést végeztem az egyetem dolgozói körében motivációval kapcsolatos kérdéskörben. A szekunder és a primer kutatások eredményei alapján vontam le a következtetéseimet és fogalmaztam meg javaslataimat a dolgozat zárásaként. A főbb eredmények mutatják, hogy a munkahelyi légkör a legfontosabb munkahelyi tényező, az egyetem dolgozói a közepes szintnél jobban motiváltak, de fejleszthető a motiváltsági szintjük, a munkahelyi tényezők javításával motiválhatónak tartják magukat, jó kapcsolatot ápolnak a közvetlen vezetőjükkel és munkatársaikkal, valamint a dolgozók jelentős része több mint 10 éve az egyetemen dolgozik, ami sokat elárul az elkötelezettségükről. Igazolódott, hogy az oktatók azért választották az oktatói pályát, hogy azzal foglalkozhassanak, amit szeretnek, a közvetlen szakmai vezető és a beosztottak között a légkör inkább közvetlen, baráti, mintsem formális és távoli. Igazolásra került továbbá, hogy azok az oktatók, akiknek megvalósultak a pályaválasztási motivációik ténylegesen motiváltabbak jelenleg is és az is, hogy az egyén számára fontos munkahelyi tényezők fejlesztésével növelhető a motiváció. Cáfolásra került, hogy a szakmai fejlődés a legfontosabb munkahelyi tényező, helyette a munkahelyi légkör bizonyult a legfontosabbnak, valamint a kitöltők átlagos motivációs szintje nem éri el a 4,0 értéket, Az eredmények alapján javaslatokat fogalmaztam meg többek között a munkahelyi légkör javítására, az adminisztrációs folyamatok optimalizálására, szóbeli elismerés növelésére, szervezeti egységek közötti együttműködés javítására és oktatások szervezésére.