Pénzügyi kultúra és befektetési szokások áttekintése Magyarországon - Csillag Zoltán (2018)
A pénzügyi kultúrával, mint témakörrel foglalkozó kutatások, felmérések a 2008-as gaz-dasági válság után kezdtek nagyobb figyelmet kapni mind a hazai, mind a nemzetközi színtéren. Magyarországon 2003 környékén jelentek meg a deviza alapú hitelek, amikkel kap-csolatban felmerül a kérdés, hogy a lakosság felmérte-e a kockázatait és annak megfelelően, felelősségteljesen vette-e igénybe ezt a hiteltípust. A válasz egyértelműen az, hogy nem. Hogyan is várható el az emberektől ez a típusú tudatos döntés, ha az ehhez szükséges pénzügyi ismereteknek, attitűdöknek nincs a birtokában. Kutatások eredményei alapján a család szerepe magas az egyének szempontjából az előbbiek kialakulásában. A már említett válság hatásaként idehaza a finanszírozási források drágulása és a forint inflációja miatt a devizahitelek kockázata megnőtt, a bankrendszerbe vetett lakossági bizalom megingott, ami az egész gazdaságra hatással volt negatív értelemben véve. Elmondhatjuk, hogy a pénzügyi ismeretek hiánya nem csak az egyes emberek életkörülményeit nehezítheti meg, hanem a bankszektor számára is jelentősen növeli a kockázati szinteket. Szakdolgozatom célja, hogy egy olyan képet kapjunk a hazai lakosság pénzügyi kultúrájának egészéről (általános iskolától egészen a felnőtt korosztályig) a különböző hazai és nemzetközi kutatások eredményeinek ismertetésén keresztül, hogy azonosítani lehessen a felzárkózáshoz szükséges hiányzó pénzügyi területeket, legyen szó a számítási műveletekről vagy attitűd típusú hozzáállásról. Az ismertetett felmérések során megállapításra került, hogy a hazai pénzügyi kultúra szintje alacsonynak mondható. Ez a különböző korcsoportok felmérése során és a nemzetközi szervezetek által készített országokat összehasonlító felmérés alapján is látszik. A pénzügyi kultúra fejlesztéséhez szükséges kormányzati és más intézmények, szervezetek által kidolgozott és elindított oktatási programok, tananyagok, ismertetők célja, hogy széles körben elterjedjenek és beépüljenek a hétköznapi pénzügyekkel kapcsolatos döntéseinkbe (például: sárga csekk helyett kártyás/átutalásos fizetés). A magyarországi lakossági befektetési szokásokhoz kapcsolódó megállapítások a Magyar Nemzeti Bank (MNB) által ismertetett idősoros adatok felhasználásával készültek. A kormányzati intézkedések hatására a 2013 – 2017 időszakban átrendeződött a készpénz és betétek aránya. A betétek egy része készpénzbe, egy része rövid- és hosszú lejáratú értékpapírokba helyeződött át. A megnövekedett készpénz aránya továbbra is azt az üzenetet közvetíti, hogy a hazai lakosság pénzügyi kultúrája további fejlesztésre szorul.