A KÖZÚTI FUVAROZÁSBAN TÖRTÉNT VÁLTOZÁSOK AZ EKAER RENDSZER BEVEZETÉSE ÓTA - Lamp Lilla (2017)
A nemzetközi szállítmányozási struktúra hatalmasat fejlődött az elmúlt években. Ennek ellenére a hazai adóhatóság nem tudta teljes mértékben kizárni a Magyarországra beáramló kétes eredetű termékek behozatalát illetve az adóelkerülő magatartást a gazdálkodó szervezetek részéről. Ezeknek a problémáknak a kiszűrésére hozták létre az ún. Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszert. A rendszer fő funkciója, hogy minden olyan fuvar be legyen jelentve az adóhatóság felé, ami bizonyos - jogszabályban előírt - érték- és súlyhatár felett található illetve kockázatos termékek szállítása történik. Szakdolgozatom céljaként kitűztem annak bizonyítását, hogy az adóhatóság döntésének az EKÁER rendszer bevezetéséről pozitív az eredménye és sikerült bizonyos mértékig visszaszorítani az adócsalási kísérleteket. Továbbá arra is kerestem a választ, hogy az EKÁER rendszert hogyan illesztették be a cégek munkafolyamataikba, milyen hatást gyakorolt az érintett munkakörben dolgozókra illetve milyen véleménnyel vannak a rendszerről a logisztikai területen dolgozók. Erről találhatunk különböző statisztikát, elemzéseket, viszont a legjobban azon személyektől informálódhatunk, akik valóban érintettek a témában és nap, mint nap használják azt. Szakdolgozatom témájának bevezetéseként szakirodalmi áttekintést tettem a különböző fuvarozási módok és szabályrendszerek között, melyek mindegyike hozzájárul a téma teljessé tételéhez. Bemutattam dolgozatomban az EKÁER rendszer bevezetésének menetét, szabályait, a legfontosabb kötelezettségeket vele kapcsolatban. A fenti hipotézishez a tapasztalatok összegyűjtését egy kérdőív keretein belül tettem meg, melyet kiküldtem 100 hazai termelő vállalatnak e-mailes formában. Az eredmények szerint a vállalatok rövid időn belül megtanulták a rendszer használatát, illetve nagyrészt pozitívan nyilatkoztak a mindennapos használatról. A válaszokból kiderül, hogy nem minden cég számára ment zökkenőmentesen az átállás illetve sok helyen plusz munkaerő biztosítására volt szükség a meglévő dolgozókon kívül. Nehézséget okozott ezen kívül a korábbi papír alapú bejelentési rendszer után az informatikai felkészítés az elektronikus munkára. Végezetül elmondhatjuk, hogy minden vállalat különböző véleménnyel rendelkezik az EKÁER rendszer használatáról, de alapvetően pozitív eredményeket hozott, mint ahogy, azt a gazdasági elemzésekből is olvashatjuk. Persze mint minden informatikai újításnak, az EKÁER-nek is vannak negatív oldalai, de szerencsére a folyamatos fejlesztéseknek hála, ezeket is lassan kiküszöbölik és megvalósítható lesz a magyar gazdaság „kifehérítése”, legalábbis ami a szállítmányozást illeti.