Az új katasztrófavédelmi szervezet vezetési hatékonysága az árvízi védekezés során - Molnár Sándor (2016)
A harmadik évezredben a biztonságunkat számos környezeti katasztrófa fenyegeti, amely megköveteli egy gyors reagálású, megfelelően szervezett és irányított védelmi rendszer meglétét. A mindennapi életünk során tapasztalhatjuk az időjárás viszontagságait, az elemi erők pusztítását. Az elmúlt évtizedekben Magyarországon a szélsőséges időjárásból adódó természeti katasztrófák közül az árvizek okozták a legnagyobb pusztítást hazánkban. A megváltozott időjárás miatt a nagyobb folyóinkon egy-egy évtized, évszázad legna-gyobb árhullámai vonultak le, megdöntve az addigi legnagyobb vízállásokat és vízhoza-mokat. Az árvíz ellenni védekezés rendszere az elmúlt években jelentős változáson ment ke-resztül. A védekezés sajátossága, hogy a megelőzés és az operatív szakmai feladatokért a vízügy, a lakosság és anyagi javak védelméért a katasztrófavédelmi szerveztetek a felelő-sek. Az árvízi biztonság megteremtéséhez központi kormánytati irányítás, megfelelő jogi háttér, a fent említett szervek hatékony vezetési együttműködésére van szükség. A kataszt-rófavédelmi szervezetnek a 2012. évben a teljes átszervezését követően ez volt az első ve-szélyhelyzeti megmérettetése. A diplomadolgozatomban a 2013.-ban a Dunán végzett árvízi védekezést alapul vé-ve, elemzem a katasztrófavédelmi szervezetek vezetési hatékonyságát. A téma vizsgálatá-hoz és a kutatásom során a Győr – Moson Sopron megyében zajló árvízi védekezés hely-színi tapasztalatait dolgoztam. Gyakorló katasztrófavédelmi vezetőként részese voltam az eseményeknek, e személyes tapasztalataimat is beépítettem a téma feldolgozása során. A szakirodalmakban megtalálható vezetés elméletet, a vezetői munkát elemzem, kivetítve a rendvédelmi szervezetekre, fókuszálva a vezetői munka hatékonyságát meghatározó té-nyezőkre. Bemutatom a védelmi igazgatás rendszerét, a rendkívüli jogrend előírásait, a ka-tasztrófavédelmi és vízügyi szervezeteket. Ismertetem a szerveztek együttműködési fela-datait és az árvízi védekezés folyamatát. A dolgozat célja , hogy a védekezésben résztvevő vezetők együttműködési, irányítási, és vezetői munkájuknak a hatékonyságát bemutassa, feltárja az irányítási rendszer hibáit, a kommunikáció hiányosságait és javaslatokat fogal-mazok meg azok változtatására. A hosszú távú biztonság megteremtésének fennmaradás alapfeltételei a külső kör-nyezeti hatásokhoz való megfelelő alkalmazkodás, a bekövetkezett események elemzése, a hatékonyság növelése. A következő generációknak az időjárási anomáliákból adódóan még súlyosabb katasztrófákra kell felkészülni. Az árvizek pusztítása elleni védekezés fontos és közös érdekünk, nem csak a saját országunkban, hanem az egész világon