A dohányzás hatása az emberi szervezetre Dohányzásleszoktató módszerek hatékonyságának összehasonlítása - Kissné Galamb Julianna (2017)
Napjaink nagyon fontos népegészségügyi problémája a dohányzás, és az annak következtében kialakuló betegségek, melyek a társadalom számára súlyosan anyagi terhet jelentenek. Tüdőrák tekintetében Magyarország világelső, és az érrendszeri megbetegedések vonatkozásában is előkelő helyet foglalunk el. A téma aktualitását jelzi, hogy a világon becslések szerint kb. 1,1 milliárd ember dohányzik és évente közel 6 millió ember hal meg a dohányzással kapcsolatos megbetegedések következtében. Magyarországon a becslések szerint a halálozások kb. 17–20%- a vezethető vissza a dohányzásra, ez évente kb. 25–28 ezer halálesetet jelent. A dohányosok körében fokozódik a szív és érrendszeri megbetegedések előfordulása, gyakori a különböző daganatos megbetegedések (tüdőrák, szájüregi daganatok, gégerák és hólyagrák) és a COPD kockázata. Szakdolgozatomat a dohányzásról, mint egészségkárosító tényezőről írtam, melyben felmértem a lakosság dohányzási szokásait; szerettem volna megtudni, hogy milyen dohányzási formákat használnak; mennyire vannak tisztában az emberek annak egészségkárosító hatásaival; ismerik-e a leszokási módszereket. A kutatás önkéntes, anonim módon kitöltött kérdőív formájában történt, online, ismeretségi körben és tüdőbetegek között kórházi bennfekvés alkalmával. A párhuzamos kutatás eredményeit külön dolgoztam fel. A vizsgálatban mindkét csoportban jelentős többségben voltak a nők, életkor vonatkozásában pedig a legtöbben a 31évés 45 év közötti korcsoportba tartoztak. A dohányzók aránya az online válaszolók között 55%, a betegek között 64% volt, emellett a betegek csupán 55% próbálkozott már a leszokással, 45%-uk nem. A válaszadók összesen 68%-a minimum 16 éve dohányzik, de ebből 38% több, mint 26 éve. A válaszadók dohányzási szokásai tekintetében a gyári cigaretta részesítették legtöbben előnyben. A meg-kérdezettek mindegyike hallott már a dohányzás egészségkárosító hatásáról, és helyesen meg is jelölték a két fő szövődményt, az érelmeszesedést és a daganatos megbetegedéseket, de a többi felkínált megbetegedést is jól ismerték. A dohányárúk árának emelkedése következtében az online válaszadók 15%-a, a tüdőbetegek 22%-a áttért sodort vagy töltött cigaretta használatára. Mindkét csoport 70% körüli arányban már az egyéni vagy csoportos dohányzás leszokás támogatási programról, mégis, az online válaszadók csupán 30%-a venne részt rajta, ha lakókörnyezetében elérhető lenne. A kórházban fekvő betegek között már jobb a megoszlás aránya, közülük 50% venné igénybe a szolgáltatást. Arra a megállapításra jutottam, hogy az emberek tudatában vannak a dohányzás következtében kialakuló betegségeknek, ismerik a leszokás lehetőségeit, de valahogy még sincs bennük elég akaraterő, motiváció, bátorság, hogy belevágjanak.