A demográfiai folyamatok hatása a munkaerőpiacra és a szociális ellátórendszerre,a családtámogatási rendszer hatékonysága - Bakonyi Gábor (2017)
A dolgozat célja Magyarország demográfiai folyamatainak bemutatása a munkaerőpiacra és a szociális ellátórendszer méreteire gyakorolt hatások tükrében. Emellett fontos kérdés a hagyományos családtámogatási formák hatékonyságának vizsgálata, abban az értelemben, hogy mennyire képesek befolyásolni a teljes termékenységi rátát. Alapfeltevésként megfogalmazható állítás, hogy a családi pótlék és a GYES nem hatékony eszköze a termékenységi ráta emelésének. Jelen munka a népesedéssel kapcsolatos folyamatokat 1950 és 2060 között mutatja be, ettől csak indokolt esetben tér el. A munka során a KSH adataiból kiindulva a leíró statisztika eszköztára és egyszerű vizualizáció segítségével mutat be adatokat, illetve von le következtetéseket. A dolgozatban tehát először a népmozgalom és a népesség korszerkezetének legfontosabb mutatói, illetve jellemzői kerülnek ismertetésre, valamint ezek népesség-előreszámításokból kiinduló becslése 2060-ig. Ezt követően tisztázásra kerül a demográfia és a munkaerőpiac kapcsolata, majd sor kerül a munkaképes korú népesség számának és gazdasági aktivitásának ismertetésére. Ezután következik a nem munkaképes korúak korszerkezetének és társadalmon belüli arányának bemutatása. Ez átvezet a szociális ellátórendszer méreteivel kapcsolatos problémára, melyet jelen dolgozat 2015-ig a fontosabb szociális juttatásokban részesülők számának bemutatásával illusztrál. Utóbbi részhez szorosan kapcsolódva egy jelzésértékű ksérlet is történik két csaláftámogatási forma hatékonyságának értékelésére. A dolgozat főbb megállapításai: igazolható, hogy Magyarország aktuális demográfiai kihívását az öregedés jelenti, mely három alapvető forrásból táplálkozik: A születések alacsony, illetve a halálozások magas számából, valamint a születéskor várható élettartam lassú, de egyenletes növekedéséből. Ezért 2060-ra a 8 millió főre csökkenő népességnek egyre kisebb hányada lesz munkaképes korú. További problémát jelent, hogy a munkaképes korúak gazdasági aktivitása tartósan alacsony maradhat, ha a gazdasági aktivitás változásában a jelenlegi stagnáló-lassan növekvő tendencia marad fenn. Ezzel párhuzamosan az eltartottsági ráta jelentősen növekedni fog, amely várhatóan tovább emeli majd a szociális ellátásban részesülők már 2010-ben is magas számát. A családtámogatási rendszerrel kapcsolatban ugyanakkor elmondható, hogy a jelenleg legszélesebb körben hozzáférhető eszközök nem szolgálják a teljes termékenységi arányszám emelkedését.