Egy speciális rendvédelmi szervezet egészségügyi rendszerének kialakítási stratégiái és finanszírozási lehetőségei - FEHÉR ÉVA (2017)
A dolgozatom célja egy kevésbé publikus egészségügyi rendszer struktúrájának kialakítása és finanszírozási lehetőségeinek megoldása a Terrorelhárítási Központnál. A TEK Egészségügyi Szolgálat létrehozásakor kiindulási pontnak a már működő rendvédelmi szervek egészségügyi alapellátó szerkezetét és működtetését tekintettük. A TEK állományát speciálisan képzett, különleges feladatokra kiválasztott emberek alkotják, akik feladataikon keresztül fokozott pszichés, fizikai és egészségi állapot terhelésnek vannak kitéve. Meg kell felelniük és helyt kell állniuk az egyre nagyobb kihívások közepette (pl. migráció, terrorveszély), eleget téve egyben a növekvő szakmai és társadalmi elvárásoknak. Mindennapi feladataink megfelelő megoldásához újabb és újabb stratégiai modelleket kellett alkalmaznunk mindaddig, amíg el nem jutottunk az irányított, követett és ellenőrzött elveket valló alapellátásig. A betegeink szakorvosi ellátása komoly, néha megoldhatatlan helyzetekhez vezetett (többnapos várakozás, hosszú várólisták, akadozó szakellátás, munkából való többnapos kiesés, hosszú betegállományban töltött napok). Ezen érvek megfogalmazásával, és problémáink megoldása érdekében sikeresen pályáztunk egy saját, önálló, nyolc szakmát magába foglaló járóbeteg-szakellátásra. Ezzel a megoldással sikerült egy megfelelő szakellátást nyújtó komplex egészségügyi háttér lehetőségét megteremteni az alapellátó orvos, alapellátó pszichológus, valamint a különféle szakorvosok összehangolt preventív és gyógyító tevékenységéhez. Egy hatékony, biztonságos, és komplex kezelés gyors felgyógyulást, az állomány egészségének megőrzését és hosszú távú egészségi karbantartását eredményezi, amely megteremti a speciális életpályamodell reális egészségügyi támogatását. A finanszírozási modellünk részben egészségbiztosítási, részben munkáltatói közreműködéssel jött létre, amelyben tökéletes szimbiózis van a TEK és az állami finanszírozási rendszer között. A létesítés pozitív hatásait érzékeli a szervezet, és különösen értékeli azt a szoros, hiteles és megbízható kapcsolatrendszert, mely a beteg és az egészségügyi szolgáltató között létrejött. Csökkent az egészségügyi szabadságra kiírt napok, valamint az egészségkárosodással leszerelt állománytagok száma is. A bemutatott rendszer egy közös finanszírozással (állam és munkáltató) működtetett komplex gyógyításon alapszik. A preventív alapellátásnak és a kuratív szakellátásnak kö-szönhetően kevesebb az életminőséget befolyásoló egészségkárosodás, valamint csökkent a leszázalékolási és rokkantsági eljárások száma is, mindez lehetővé teszi a képzett szakemberek hosszú időtartamú pályántartását.