A költségvetési intézmények gazdasági feladatellátás módjának hatása Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzatának gazdálkodására - Nyulné Szaller Anita Mária (2017)
A modern társadalomnak nélkülözhetetlen részei a helyi önkormányzatok. Magyarországon az 1990-ben lezajlott rendszerváltást követően, a tanácsrendszert felváltva jöttek létre. Az állam nagyfokú önállóságot biztosított számukra, ami széles feladat– és hatáskörrel társult. A centralizált, kiadásorientált gazdálkodásról a normatív, decentralizált rendszerre való áttérés jelentős feladat többletet eredményezett az önkormányzatoknál, gazdálkodásukat is lényegesen megnehezítette. A 2011 évi jogszabályi változások jelentősen módosították a gazdálkodás helyi szintjét. Az új önkormányzati törvény a modern európai társadalmakra jellemző, hatékony, takarékos, feladatorientált rendszer kialakítását tűzte ki céljául. Az állam számos feladatot átvett a helyi önkormányzatoktól. E folyamatok lezajlása komoly változásokat eszközölt az önkormányzatok pénzügyi–gazdasági feladatainak ellátása során. Dolgozatom az önkormányzati gazdálkodás kérdéskörén belül azzal foglalkozik, hogy a gazdasági feladatok ellátásának módja, az intézmények önálló gazdálkodása, illetve a gazdálkodás centralizáltsága miként befolyásolja az önkormányzat gazdálkodását. Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata példáján keresztül bemutatom, melyek azok a megoldások, amelyek elősegítik a takarékos, átláthatóbb, ellenőrizhetőbb gazdálkodást. A megyeszékhely a sokszínű költségvetési intézményi struktúrájában miként tud költséghatékony gazdálkodást folytatni. A központosított gazdasági feladatellátás miért és mikor célszerű a helyi önkormányzatok tekintetében. A vizsgált önkormányzat sajátossága, hogy a gazdasági feladatellátást befolyásoló központi, állami szabályozást több esetben is megelőzte a helyi szintű intézkedés, vagy az erre való törekvés. E helyi szabályozások időszerűségét, véghezvitelének fontosságát egyrészt az igazolja, hogy azok állami szinten, törvény által rövid időn belül bevezetésre kerültek. Másrészt Szombathely esetében beigazolódott, hogy a költségvetési szervek nagyfokú gazdasági autonómiája komoly problémákhoz, akár az intézmény gazdasági ellehetetlenüléséhez is vezethet. Végső soron megállapítható, hogy az önkormányzati költségvetési intézmények gazdasági integrációja nem csak az önkormányzatra, de az általa fenntartott intézményekre nézve is pozitív értéket hordoz. A szakmai feladatok megvalósítása hatékonyabb és színvonalasabb minőséget tud képviselni a centralizált gazdálkodás révén.