Az inzulinpumpa technológiai jelentősége - Sipos Erzsébet Evelyn (2017)
Az egyik leggyakoribb krónikus betegség ma világszerte a cukorbetegség. A betegség incidenciája és prevalenciája rapidan emelkedik. A cukorbetegség szinte bármely életkorban megjelenhet inzulin dependens és nem inzulin dependens formában. Általánosságban véve a nem inzulin dependens cukorbetegség elsősorban oralis antidiabetikumokkal, míg az inzulin dependens cukorbetegség kizárólag inzulinnal kezelhető. Az inzulin alapú kezelési sémák között a napi egyszeri és ötszöri szúrás közötti kezelési rezsimek vannak. Az egyre szélesebb körben alkalmazott inzulinkezelés az idő előrehaladtával sokat fejlődött. A kezdeti ampullából történő injekciós beadás helyét az inzulinadagoló penek vették át. A technológia fejlődésével a kezelési lehetőségek a fiziológiáshoz közelebb kerültek. Inzulin dependens cukorbetegség esetén ezt a technológiai fejlődést az inzulinpumpa jelenti. Az inzulinpumpa 24 órán keresztül folyamatos inzulin adagolásra alkalmas eszköz. Az ultragyors inzulinnal a bázis és bólus kezelés egyaránt megvalósítható. A pumpa köz-pontját alkotó processzor olyan algoritmusokat tartalmaz, mely a mért vércukor értékek és a bevitt szénhidrát mennyiség alapján kiszámolja a szükséges inzulin mennyiséget. Az algoritmusok fejlődésével a pumpa egyre bonyolultabb műveleteket tud végre-hajtani. Az eredmények pontos rögzítéséhez és ábrázolásához olyan számítógépes kiegészítő programokat és applikációkat fejlesztettek ki, melyek a beteg kezelését tovább tudják pontosítani. A pumpák fejlődésével párhuzamosan a vércukormérő eszközök is fejlődtek. A 24 órás inzulin adagolás szükségessé tette a szintén 24 órás vércukormérést. Ezt a hagyományos vércukormérőkkel nem lehet megvalósítani. Folyamatos glükóz monitorozásra csak a szenzorok alkalmasak. Napi kb. 300 mérést tudnak csinálni és tárolni. A rögzített adatokat kábel, bluetooth vagy wifi segítségével a pumpának vagy más számítógépes programnak tudják továbbítani. Az így rögzített komplex adatok alapján további kezelési lehetőségeket kereshetünk. Az inzulinpumpa és szenzor által alkotott zárt rendszer az endokrin működésű has-nyálmirigyhez hasonló. Ennek a rendszernek a kialakítása és az ezzel kapcsolatos kísérletek még csak kezdeti fázisban vannak. Amennyiben a mesterséges hasnyálmirigy megvalósul, akkor még közelebb kerülünk a cukorbetegség gyógyításához. A zárt pumparend-szer következő fejlesztési lépései a két hatóanyagot tartalmazó pumpák lehetnek. Mindezek a lehetőségek a technológiai fejlesztés legszebb célját mutatják be: az egészségre való törekvést.