Egészségi vizsgálatok fiatal pannon cseresekben az Ikva-Répce-síkon - Pallos Péter Bálint (2017)
Napjainkban a klímaváltozás miatt egyre nagyobb figyelmet kapnak a szárazságtűrőbb, melegigényesebb fafajok. Ezért választottam diplomamunkám témájául a csertölgyet. Felmérésemmel az volt a célom, hogy a Kapuvári Erdészet területén lévő néhány cser állomány egészségi állapotát feltérképezzem. Munkám során különös figyelmet szenteltem az erdőrészletekben megjelenő kórokozó gombafajoknak. Az eredmények azt mutatták, hogy mindhárom vizsgálatba vont erdőrészletnél kimutatható patogén gombák fertőzése, csak a megjelenő fajok gyakorisága és az általuk okozott fertőzés mértéke az, ami jelentős eltéréseket mutatott. A legfőbb patogén kórokozó a Botryosphaeria stevensii volt. Másodlagos jelleggel, a legyengült fákon a Biscogniauxia mediterranea jelent meg. E patogén fajok ellensúlyozására, antagonistaként a területen Trichoderma fajok jelenlétét tudtuk igazolni. Többféle lehetőség kínálkozik, melyek segítségével javítani lehetne az állományok egészségi állapotát. A legnagyobb lehetőséget a Trichoderma fajok, mint antagonista szervezetek hordozzák magukban. E gomba valószínűleg képes lenne bizonyos mértékben visszaszorítani a kórokozókat. Mindazonáltal felvetődik a kérdés, hogy mit várunk el az erdőtől, ha egy ilyen gyenge termőhelyen még ráadásul ilyen magas a vadlétszám is. Úgy gondolom, hogy egy ilyen határtermőhelyen nem engedhetjük meg magunknak, hogy az erdőgazdálkodást és a vadgazdálkodást is ilyen szinten műveljük. Amennyiben mégis így döntünk, abban az esetben vagy gondoskodnunk kell az állományok védelméről, vagy számolnunk kell a következményekkel.