TAO vs. KÖSt A magyar és osztrák társasági adó szabályozásainak összehasonlítása - Kacsó Hajnalka (2016)
Dolgozatomban Magyarország és Ausztria társasági adószabályozásának összehasonlítását tűztem ki célul. A két szomszédos ország adórendszere az Osztrák-Magyar-Monarchia idejében majdnem megegyezett, mára azonban a társasági adó rendszerük lényegesen eltér az adókedvezmények és a társasági adó csökkentésére alkalmas tételek meghatározásában. Ez legfőképp annak köszönhető, hogy az Európai Unión belül a társa-sági adó szabályozása még nem esett át igazi adóharmonizáción az általános forgalmi adó-val és a jövedéki adókkal ellentétben. A diplomadolgozat célja bemutatni a magyar és osztrák társasági adó törvény sza-bályozásait és feltárni a köztük lévő különbségeket. Emellett a két rendszer átjárhatóságát is érzékeltetni próbálja, és bemutatni, hogy egy társaságnak a két szomszédos országban is mennyire eltérő adókörnyezetben kell működnie. A magyar és az osztrák adórendszer történetének rövid ismertetése után a két állam társasági adójának általános szabályozásai kerülnek összehasonlításra. Bemutatásra kerül mindkét országra vonatkozóan az adókötelezettség keletkezése, az adóalanyok köre, az adómértékek, továbbá az adókötelezettség számítása és a magyar és osztrák minimumadó is. Kiemelten a magyar társasági adóalapot módosító, csökkentő és növelő tételekkel foglalkozik a dolgozat, majd az osztrák adó csökkentő tételekkel valamint az osztrák jog szerinti különleges/rendkívüli kiadásokkal és az egyéb speciális adóalap csökkentő szabályozásokkal, valamint a két államban lényeges vizsgálati módszerek, külön kitérve egy rövid fejezetben a látens adó fogalmának bemutatására. A két társasági adórendszer összehasonlítását követően megállapítható, hogy a magyar szabályozás sokkal bonyolultabb és szétágazóbb, mint az osztrák, ami főként a jelentős mennyiségű adóalap-módosító tételnek, de leginkább a számtalan adókedvezménynek köszönhető, melyeknek felsorolásával a szerző, terjedelmi okokból külön fejezetben nem is foglalkozik. A diplomadolgozat tételes összehasonlításaiból kiderül, hogy egy társaság életében nagyon lényeges az adójogi környezet, amelynek eleget kell tegyen és amelyben úgy kell érvényesüljön, hogy minél nagyobb gazdasági eredményt legyen képes elérni adóinak befizetése után. Ezért érthető, hogy a társaságok székhelyüknek, illetve telephelyüknek a meg-választása szempontjából fontos az adókörnyezet felépítése, illetve összetettsége, valamint az adóteher mértéke és esetleges állami támogatások, illetve adókedvezmények. Így nem csoda, hogy a nemzetközi befektetőket a minél egyszerűbb és minél stabilabb vállalkozási adókörnyezet ösztönözi.