A magyar filmipar jogi és gazdasági oldalának, valamint a filmgyártás megtérülésének a bemutatása a VAN valami furcsa és megmagyarázhatatlan című filmen keresztül - Bognár Attila István (2016)
A szakdolgozatommal az a célom, hogy a magyar filmiparról, annak jogi és gazdasági oldaláról átfogó, általános képet nyújtsak, továbbá, hogy egy magyar film – A VAN valami furcsa és megmagyarázhatatlan – példáján keresztül a filmgyártás gyakorlatát, valamint a gyártás megtérülését is bemutassam. Elsőként a magyar filmgyártás múltjával ismertetem meg az olvasót. A magyar film 120 éves története során sokféle jogi és gazdasági rendszer váltotta egymást, ennek bemutatására vállalkozom. A jelenbe érve a filmipar jogszabályi környezetét vizsgálom meg különös tekintettel a filmtörvényre és a filmeket övező szerzői jogi kérdésekre. A következő fejezetben az állami támogatási rendszert mutatom be, részletesen foglalkozva annak mibenlétével és folyamatával. A támogatási folyamat egyes pontjait külön-külön is elemzem. Ezt követően igyekszem részletesen feltárni a magyar filmipart mozgató piaci folyamatokat. Ennek részeként a filmgyártáson túl elemzem a filmforgalmazási és a mozi-üzemeltetési piacok jelenlegi tendenciáit is. A filmgyártás környezetének bemutatása után konkrétan a gyártás folyamatával, annak lehetséges finanszírozási módszereivel foglalkozom. Ebben a részben megvizsgálom a filmgyártás költségeinek és bevételeinek számviteli elszámolását is. Szakdolgozatom középpontjában egy konkrét film elemzése áll, amit az előző fejezetekben részletezett szempontok szerint vizsgálok meg. Ez a film a VAN valami furcsa és megmagyarázhatatlan, ami egy alacsony költségvetésű, de nagy kritikai- és közönségsikert elért alkotás. A kutatásom során a film producerével is végeztem interjút, ezáltal pedig részletes és pontos adatokat kaptam az számításaimhoz, valamint első kézből értesültem a gyártás kulisszatitkairól is. A gyártás folyamatát a kezdetektől mutatom be, benne minden olyan lényeges pontot érintve, ami a későbbi vizsgálatokhoz szükséges. A film megtérülését két szempontból elemzem: egyrészt a mozis nézettséget és bevételt, annak hétről hétre történő változását mutatom be és vetem össze egy amerikai film adataival, másrészt meghatározom a produkció fedezeti pontját, az ahhoz tartozó mozis nézőszámot, és megvizsgálom, hogy ennek értékére mely tényezők milyen hatást gyakoroltak. Az interjú előtti feltevéseimet a fejezet végével vizsgálom meg. A konklúzióm az, hogy a magyar filmgyártásban a jogi és gazdasági háttér adott a magas nézettségű és színvonalú filmek készítéséhez, azonban ez nem párosul a filmelőállítók részéről a nézői és a pénzügyi igények felmérésével, emiatt pedig nagyon kevés közönségfilm születik.