Gazdasági folyamatok Körmenden - Kovácsné Csapó Zsuzsanna (2016)
Szakdolgozati témám a Körmenden korábban és jelenleg is zajló gazdasági folyamatok bemutatása, ezen folyamatok által előidézett társadalmi és demográfiai változások elemzése. Mindig érdeklődéssel figyelem, vajon milyen folyamatoknak alakulása vezet ahhoz, hogy egy település kiemelkedjen környezetéből és központi szerephez jusson, illetve milyen társadalmi-gazdasági feltételek mellett és mennyi ideig tudja ezt a szerepét megtartani. A város és környékének földrajzi adottságai mellett a közlekedési infrastruktúrára is kitértem. Dolgozatomat időszakonként külön fejezetben foglaltam össze, minden esetben először az adott időszak gazdasági, politikai folyamatainak hátterét mutattam be, majd a város társadalmi-demográfiai változásait elemeztem és vetettem össze a megye főbb városainak adataival, melyet diagramokkal támasztottam alá. Az ipari átalakulás elemzésénél külön kiemeltem a város legnagyobb munkáltatóit is. Körmend helyzete sajátos: nagyon jó közlekedési infrastruktúrával rendelkezik, mely minden időszakban elősegítette kereskedelmének és iparának fejlődését. Az I. világháborúig jellemző kereskedelmi és kézművesipari tevékenységet később felváltották a gyáripari megtelepedéssel járó foglalkoztatási lehetőségek. Az 1960-as években jelentkező szocialista ipartelepítés pedig együtt járt az új iparágak megjelenésével is, mely hozzájárult, hogy korábbi városi rangját újra visszanyerhette a település. A rendszerváltás időszakában jellemző dezindusztrializációs folyamatot a rendszerváltást követően újraiparosodási folyamat váltotta fel, melyben jelentős szerepet játszottak a külföldi működő tőkét Körmenden befektetni szándékozó nyugati vállalatok. Körmend vonzó célpontja volt a külföldi befektetők tevékenységének, mivel az 1990-es években jelentős nagyságú szakképzett munkaerő és alacsony termelési költségek jellemezték a város iparát. Az ezredfordulót követően azonban a városban is megindult a vállalatok delokalizációs folyamata más országokba: ez nem csak a rendszerváltás előtt megtelepedett, alacsony hozzáadott értékkel termelő, munka-intenzív ágazatoknál jelentkezett (könnyűipar), hanem a rendszerváltást követően létrehozott új ágazatok (elektrotechnika) esetében is. Ipari park létrehozását a többi Vas megyei ipari parkokhoz képest viszonylag későn oldotta meg a város, betelepítettsége nem jelentős, helyi vállalkozások helyezték át ide tevékenységüket. A város gazdasági fejlődésének motorját ma is a külföldi tőkebefektetők jelentik, melyek beruházásokkal, technológiai fejlődéssel és növekvő teljesítménnyel biztosítják a város iparának fejlődését