Népegészségügy és kommunikáció, Egészségfejlesztés és a társadalmi célú hirdetések - Jenei Laura Eszter (2015)
Népegészségügyi és azon belül egészségfejlesztési üzeneteket hatékonyan átadni egy adott célcsoport számára nem egyszerű feladat. A társadalmi célú hirdetések olyan információs csatornák lehetnek az egészségkommunikáció területén, amelyeknek alkalmazásával, az egészségtudatos életmóddal kapcsolatos információk hatékonyan átadhatók lennének a magyar lakosság számára. Dolgozatomban azt szerettem volna megtudni, hogy a vizsgálati populáció tagjai, hogyan viszonyulnak az egészséghez, milyen felületekről szerzik egészséggel kapcsolatos információikat, és melyek lennének azok a felületek, ahol hatékonyan lehetne egészséggel kapcsolatos információkat átadni? A kutatáshoz, önkitöltős internetre feltöltött kérdőívet használtam. A kérdőív 21 kérdést tartalmazott, melyből 20 kvantitatív és 1 nyitott kvalitatív kérdés volt. 146 válasz-adó töltötte ki a kérdőívet, 113 nő és 33 férfi. Az átlagéletkor 34,6 év volt. A válaszadókat 3 korcsoportra bontottam és csak korcsoport szerinti bontásban vizsgáltam őket. A kutatásból kiderült, hogy a válaszadók 83,56%-a jónak, vagy nagyon jónak ítéli saját egészségi állapotát, azonban a legtöbb rossz egészségi állapotra következtető válasz az 50 év felettiek közül került ki, éppen ezért ezt a korosztályt fokozott figyelemmel kellene kezelni egészségkommunikációs beavatkozásokkor. A kutatásban szereplők nagy része ugyan tudja, hogy felelős az egészségéért és sokat is tehet érte, mégis 44,52%-uk azt válaszolta, hogy nem sokat tesz érte, 1 fő volt, aki semmit sem tesz az egészsége érdekében. A kutatásból kiderült, hogy a válaszadók nagy része szokott televíziózni, rádiót hallgatni, újságot olvasni és mindenki aktívan használja az internetet. Betegségekkel kapcsolatos információkat leginkább szakemberektől kérnek, de egészséges életmóddal és egészségtelen szokásokkal kapcsolatban leginkább az internetet hívják segítségül. Nagyon sokan néznek televíziót, de egyetlen egy válaszadó sem jelezte azt, hogy onnan szerezne bármilyen hasznos információt egészséggel kapcsolatban. Válaszaikból kiderült, hogy 61,67%-uk hasznosnak tartja a társadalmi célú hirdetéseket, de 38,96 %-uk nemmel válaszolt erre a kérdésre. Következtetésképp elmondható, hogy a társadalmi célú hirdetések akkor lehetnek hasznos egészséggel kapcsolatos információt kommunikáló eszközök a kutatásban résztvevők számára, ha hiteles, rövid, meghökkentő tartalommal hívják fel a figyelmet. Ennek kulcsa az időtartam lehet, miszerint az egészségtudatos információkat közvetítő társadalmi célú reklámok ne egy rövid időszakra szóló kommunikációs eszközök legyenek, hanem komplex kommunikációs kampány részei, mely kihasználja a rádió, televízió, nyomtatott sajtó, és internet nyújtotta lehetőségeket.