Gyógyturizmus, avagy Hévíz kiaknázatlan lehetőségei. Marketingfogás vagy tényleg ez a jövő kulcsa? - Szántó Dóra (2015)
Szakdolgozatom témájaként az egészség- és gyógyturizmust választottam, amit Hévíz ki-aknázatlan lehetősége környezetében elemeztem. Ez a terület hazánknak és a városnak fontos szerepet jelent a világban. Gazdasági fejlődésünk fő forrásaként tekinthető. Hazánk kimagasló meleg és gyógyító hévízeiről, Hévíz pedig olyan természeti adottságokkal ren-delkezik, aminek földünkön párja nincsen. Szakdolgozatom célja, hogy elemzéseim során megtaláljam, miért nem fejlődött a város arra a szintre, ahol neki lennie kellene a világban, majd javaslatot teszek a változtatásra. Az első fejezetben egy kis gondolatébresztésként a kiindulási alapot vázolom fel, ahol említést teszek a magyar agrárgazdaságról, iparról, amire nehéz lenne alapozni. Szakdolgozatomat egy korábban 9 nyugat-európai ország adataiból készült ENSZ-statisztikák felhasználásával létrejött, ám mai világunkat is jól tükröző modellel folytatom, amit értelmezek. Beigazolódik ebből, hogy a gazdasági fejlődés fő forrásait a tudomány, a kutatás, az oktatás, az egészségügy és a szolgáltatások területén érdemes keresni. A követ-kező fejezet arról szól, miért a turisztika és azon belül is a gyógyturizmus az a terület, amiben érdemes gondolkodnunk. A negyedik fejezet Magyarországot, mint európai gyógyvízhatalmat mutatja be. Több elemzést is készítettem, a SWOT analízis, 4P+1 mo-dell, PEST analízis segítségével, majd elkészítettem egy hatásvizsgálatot a turizmusra. Statisztikai adatok alapján és a statisztikai számlatükör segítségével több tendenciát figyel-tem meg. A hetedik és a nyolcadik fejezet az egészségturizmus marketingkoncepciójáról szól. Itt a 2003-as évben készült, a Széchenyi Turizmusfejlesztési Program keretében magvalósult pályázatról írok, az egészségturizmus tízéves fejlesztési tervéről, valamint ar-ról, mi mindent vártak ettől. Ezt követi a Hévízről szóló fejezet. Itt leírom a tófürdő kiala-kulását, a település történetét, a víz indikációit és kontraindikációit, valamint a 2009-ben megvalósult fejlesztésről teszek említést és annak hatásairól. Ezt a több tanulmány, kézirat, piszkozat alapján elkészült kiváló kutatók által készült hévízi koncepció követ a tízedik fejezetben. Ezen résznél megemlítem a téma hátterét, előzményeit, a koncepció meg-határozó súlypontjait, majd a koncepció kiegészítéseként néhány példát sorolok fel. Végül szakdolgozatom zárásaként rájöttem, hogy az alapprobléma az, hogy bár Hévíz minden mutatója felülmúlja a világviszonylatban ezt a területet, egyedüli gyógyturisztikai hely, ahol a fürdő mögött kórházi háttér van, a „fürdők fővárosa” lehetne, mégis nincs megfelelő motiváció a koncepció megvalósítására és média sincsen e kiváló „termék” mögött.