A Balaton mint egységes turisztikai régió - eredmények és fejlődési lehetőségek - Magyari Ákos (2016)
Jelen szakdolgozatom témáját több tényező együttesen ihlette. Egyrészt folyamatosan napi-renden van a Balatonnak és környékének, mint hazánk legnagyobb turisztikai régiójának a hazai fejlesztési keretrendszerben való újrapozícionálása, másrészt a Kormány a közelmúltban fogadta el a 2014-2020-as hétéves uniós költségvetési ciklushoz kapcsolódó, a Balaton régió-jában előirányzott fejlesztéseket meghatározó dokumentumokat. A tónak és környékének 2020-ig több mint 300 Mrd Ft-nyi fejlesztési összeg jut, amely elköltésének hatékonysága nagyban függ a lokális turisztikai szereplők működésének hatékonyságától. A fentiek alapján szükségesnek éreztem, hogy áttekintsem a Balatonnak mint régiónak a kezdetektől napjainkig tartó fejlődését, a regionalizmus gondolatának az egyes korszakokban való érvényesülését. Ezzel összefüggésben ismertetem a jelenlegi infrastrukturális helyzethez vezető fejlődés főbb állomásait, sajátosságait. Mintegy pillanatfelvételként áttekintem a tónak és környékének a turizmus szempontjából legnagyobb vonzerőt jelentő előnyeit és a jövőbeni fejlődés szempontjából akadályt vagy hátrányt jelentő jellemzőit. Dolgozatomban ismertetem továbbá a turisztikai fejlesztés keretrendszerét jelentő főbb jogszabályokat és a regionális intézményrendszer jelentősebb szereplőit: a Balaton Fejlesztési Tanácsot és főbb céljait, a turisztikai desztináció menedzsment (TDM) alapjait jelentő helyi vagy kistérségi turisztikai egyesületeket, illetve ezek ernyőszervezetét, a Balatoni Regionális Turisztikai Desztináció Menedzsment Szövetséget és legfőbb eredményeiket. Mivel dolgozatom célja nem csupán a fejlődés eddigi eredményeinek ismertetése, hanem lehetőség szerint bizonyos előrelépési lehetőségek megfogalmazása is, szükségesnek tartottam, hogy – lehetőleg külföldi példákon keresztül – felvázoljam a balatoni turisztikai szervezetrendszer erősítésének, fejlesztésének lehetséges irányait is. Ennek során ismertettem a TDM módszerek alapvető, külföldön már több helyütt sikerrel alkalmazott megoldásait, majd röviden áttekintettem a Boden-, Garda- és Wörthi-tavak (illetve utóbbi kapcsán Karintia tartomány) turisztikai desztináció-menedzsment-megoldásait. Valamennyi esetben kiemelen-dő, hogy a sikeres TDM a helyi vállalkozók, a magán- és közszféra hatékony együttműködé-sén alapul. A dolgozat végén – összegezve a külföldi és a hazai fejlődés alapján levonható tapaszta-latokat – egy lehetséges fejlődési irányt vázolok fel a régió számára. Ennek alapja egyrészt az önkormányzatisággal rendelkező „Balaton megye” megalapítása, másrészt a regionális TDM folyamatok erősítése, amelyek reményeim szerint együttesen alkalmasak a régió fejlődésének nagyarányú előmozdítására.