Péterfy Sándor utcai kórház gazdálkodása 2010 – 2014 között - Szabó Edit (2016)
Diplomadolgozatomban a Péterfy Sándor utcai kórház gazdálkodását mutatom be 2010 és 2014. közötti időszakban. Munkám célja, hogy ismertessem, milyen módon tevődik össze egy kórház finanszírozása, hogyan alakulnak a bevételei és kiadásai az adott idő-szakban, így rávilágítsak arra, hogy a jelenlegi finanszírozás mellett mennyire nehéz meg-tervezni a Péterfy Sándor utcai kórház költségvetését. Az egészségügyi finanszírozási rendszerek kialakulásának megismerése, valamint a magyar finanszírozási rendszer áttekintése szükséges, hogy megfelelő képet kapjunk a kórház jelenlegi bevételi forrásairól. Európai Unió tagállamaiban a Bismarck és a Beveridge rendszer terjedt el, ezek teremtették meg a társadalombiztosítás alapjait. Ezek különbsége abban rejlik, hogy a Bismarck féle modell esetében tulajdonképpen azok a dolgozók kapnak ellátást (táppénz, nyugdíj, sőt még a munkanélküliek is), akik munkabérre vetített járulékot fizetnek, míg a Beveridge rendszerben az ellátás alanyi jogon jár minden állampolgárnak. A magyar egészségügy társadalombiztosítási rendszeren alapul, kötelező járulékbefizetést ír elő mindenkinek. Egészségügyi alapellátás keretében az önkormányzatok gondoskodnak a háziorvosi, házi gyermekorvosi, ügyeleti, fogorvosi, iskolai - egészségügyi, védőnői ellátásról. Magasabb szakmai igényességű szolgáltatások nyújtását jelenti a szakellátás, mely járóbeteg-szakellátás, melynek finanszírozása a német pont-rendszeren alapul és fekvőbeteg szakellátásra bontható, mely Homogén Betegségcsoport (HBCs) alapú finanszírozásra és a napidíjra épül. Az osztályozási rendszer egy finanszírozási csoportba sorolja azokat az ellátási eseteket, amelyek nagyságrendileg azonos teljesítményértékkel rendelkeznek, vagyis közel azonos a szakmai-technikai ráfordítás igénye. A HBCs Szabálykönyv Főcsoportonként alábontva tartalmazza a kódokat és betegségeket, valamint láthatóak a változások is az előző szabálykönyvhöz képest. Péterfy Sándor utcai kórház gazdálkodására jellemző, hogy a kiadások a vizsgált időszakban folyamatosan növekedtek. A bevételek viszont hullámzó tendenciát mutatnak, főleg az OEP finanszírozás ingadozásának hatására. A kezdeti pozitív eredmény után a kórház gazdálkodása negatív eredményt produkált folyamatosan. Talán ez is egyik okozója a magyar egészségügy nehéz helyzetének, a rossz körülményeknek, hogy egyre több orvos hagyja el az országot, valamint a kórházak egyre rosszabb körülményeinek. Sok változáson ment keresztül az egészségügy finanszírozási rendszere, de még korántsem nyerte el végleges formáját. A dolgozat megírása során felhasznált módszerem a hazai szakirodalom áttanulmányozásán túl statisztikai adatfeldolgozás, primer illetve szekunder kutatás, statisztikai adatgyűjtés kvantitatív interjú módszerével.