A pénzmosás kiszűrésének lehetőségei - Gampel Viola (2015)
A XXI. században egyre professzionálisabb módon épülnek fel a bűnszervezetek és egyre gyakrabban követnek el jogsértéseket a hétköznapi emberek is. Dolgozatomban, a téma aktualitásából és izgalmas kihívásaiból nyert inspirációval, próbáltam rávilágítani a pénzmosás kezelésének és megelőzésének irányvonalára, elsősorban privátbanki aspektusból vizsgálva a kérdést. Célom az volt, hogy a megszokott szakirodalmi megközelítés helyett, gyakorlati szemszögből nézve mutassam be a fennálló problémákat és a rájuk keresett megoldásokat. A kutatás első két részében a téma aktualitását igyekeztem érzékeltetni. A pénzmosás elleni szabályozással több nemzetközi szervezet és egyezmény is foglalkozik. Magyarországon a 2007. évi CXXXVI törvény és a Btk. 303. §-a tartalmazza a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről, megakadályozásáról és büntetéséről szóló előírásokat. A harmadik fejezetet egy közvélemény kutatás eredményeire építettem fel, melyben célcsoportként az átlagembert kérdeztem. A kérdőív nem lett reprezentatív, ezért csak óvatos feltételezéseket igyekeztem levonni. A felmérés alapján, a többség szerint, a pénzmosásra vonatkozóan jelenleg érvényben lévő törvények nem elég hatékonyak. Ebből következik, hogy a megkérdezett közel 110 személy 70%-a szigorítást javasolt. A pénzmosás, mint bűncselekmény, a kérdőív kiértékelése szerint, javarészt a maffia, a politikusok és a befektetési bankok/brókercégek körében fordul elő, melyek közül az utóbbi kettő rangsorolása, úgy vélem, főként az elmúlt hónapok/évek botrányai által kiváltott negatív közhangulatnak tudható be. A felmérésből az is kiderül, hogy bár a megkérdezetteknek csupán 3%-a érintett az elmúlt hónapok brókerbotrányaiban, a szkeptikus előítéletekből fakadóan, nem túl nagy a befektetési kedv és bizalom ma hazánkban. A következő fejezetben egy konkrét privát bank szemszögéből vizsgáltam a kérdést. A kutatáshoz a cég egyik bankárával készítettem interjút. A válaszokból azt a konklúziót vontam le, hogy a bank kellően szigorú követelményeket támaszt a beruházni kívánó partnerekkel szemben, amelyeket szerintem nem szükséges továbbfokozni. A brókerek, a pénzmosási veszély felmérése céljából, komoly számlanyitási feltételeket szabnak és a kockázati szempontok alapján kategóriákba sorolják az ügyfeleket. A pénzmosás kiszűrésének hatékonyságát három fő adatcsoportban lehet mérni. Fontos tényezőt képeznek a fizetési forgalom megfelelő dokumentálásának mérései, az adatok hiányosságának a kockázati felülvizsgálat alapján történő mérések, valamint a számlavezetéssel kapcsolatos lejáró dokumentációk hiányosságának és megújításának mérése is releváns faktor. Összefoglalásként, a pénzmosás hatékonyságát számszerűen nehéz megállapítani, mégis véleményem szerint, a probléma kezelésének eszközei effektíven elősegítik a tünetek felismerését és azoknak eredményes kezelését.