A SZOVA Zrt. stratégiai átalakítása és annak hatásai a városfejlesztésre - Taoufik Roland (2016)
Ahogy azt már a cím is sugallja, dolgozatom központi témaköre a SZOVA Zrt, átalakítása, és annak hatásai, ezen belül is a multidiszciplináris központi telephely létrehozása és az általa elérhető pozitív hatások mind társadalmi, mind pedig gazdasági szemszögből nézve. A hatások közvetlen és közvetett formában jelentkezhetnek, ez utóbbi, azaz a közvetett vagy más néven externális hatások beazonosítása, esetleges visszavezethetősége a projektre nehezebb, mint a nyilvánvaló, tényszerű és nem utolsósorban könnyebben számszerűsíthető közvetlen hatásoké. Ahhoz, hogy az externáliákat be tudjuk azonosítani, először meg kell vizsgálnunk, milyen kategóriái lehetnek, ezek a következők: • társadalmi/szociális, • környezeti, • technológiai, • kormányzati/politikai. Ahhoz, hogy világossá váljon ezen externáliák hatásainak kialakulása, először ismertetem a projekt részleteit. A beruházás két ütemből tevődik össze. Első a multidiszciplináris központi telephely létrehozása, melynek során felszabadulnak a lakóövezetekben működő eddigi létesítmények, ezek zaj és környezetterhelése megszűnik, ami környezeti externális hatásként könyvelhető el. Második ütem egy új a XXI. Század követelményeinek és EU standardjainak megfelelő ipari terület kialakítása, infrastrukturális keretjellegének megteremtése, ezáltal befektetők vonzása Szombathely városába. Az externális hatások itt az új technológiák megjelenésében, a képzett munkaerő helyben tartásában, és az iparűzési adó növekedésében, azaz társadalmi, technológiai, és kormányzati szinten jelentkeznek. Ennek megvalósulásához mind állami, mind pedig Uniós támogatásra is szükség van, ennek részleteire bővebben kitérek dolgozatomban. A klasszikus beruházás-gazdaságtani számítások ebben a speciális esetben nem képesek jó becsléssel szolgálni, hiszen az előbbiekben említett externáliák kvalitatív jellegéből, és a SZOVA Zrt. részben természetes monopóliumának kötöttségéből fakadóan számos olyan tényező játszik szerepet a projekt alakulásában, melyeket a gazdaságosságot mérő matematikai formulák nem képesek formalizálni. Ugyanakkor nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy bár ezeket a módszereket a versenyszféra hívta életre – ami nem természetes közege a SZOVA Zrt-nek –, napjainkban az egyetlen alternatívát képviselik a gazdaságosság kvantitatív becslésének reprezentálására. Ebből kifolyólag kitérek ezen módszerek elméleti hátterére és foglakozom az olyan klasszikus számításokkal, mint az NPV vagy az IRR, és bemutatom beruházás-gazdaságtani szerepüket.