A közbeszerzési kartellek versenyre gyakorolt hatása - A közbeszerzési kartellek elleni fellépés eszközei - Szabó Ádám (2016)
Diplomadolgozatomban a közbeszerzési kartelleket vizsgálom. Az első szerkezeti részben a verseny elméleteivel foglalkozom, majd alátámasztom a piaci verseny jelentőségét. Ezt követően a piaci kudarcok elméletét mutatom be, ami megalapozza az állami versenyszabályozás szükségességét. Az állami versenyszabályozás kapcsán bemutatom a versenyjog fő területeit; külön kiemelve a kartellek versenyjogi jelentőségét. Megemlítem a piaci verseny őrét, a Gazdasági Versenyhivatalt, valamint annak versenyfelügyeleti eljárását. A szervezet a kartellek felderítésének kulcsszereplője. A kartellekkel foglalkozó közgazdaságtudományi és jogtudományi szakirodalom alapján foglalkozom a jogtudomány statikus kartellfogalmával, valamint a közgazdaságtudomány dinamikus megközelítésével. A kartelltipológia alapján megállapítom a közbeszerzési kartellek speciális voltát. A kartellek példájára az OPEC szervezetének elemzését hozom. Ezt követően megadom a közbeszerzési kartell fogalmát, valamint kitérek a közbeszerzési kartellek gyanút keltő jeleire. A versenyre gyakorolt hatással kapcsolatban két dolgot emelek ki: az árdrágító hatást és a korrupciót. Felsorolom a versenyjogi, közbeszerzési jogi, polgári jogi és büntetőjogi szankciókat. Az engedékenységi politika értelmezését játékelméleti kontextusba helyezem. Kutatásomban 17 hazai közbeszerzési kartell esetét elemzem. Az empirikus kutatás adatai a Gazdasági Versenyhivatal határozataiból származnak. Az eredmények szerint a magyar közbeszerzési kartellek két leggyakoribb típusa a körbenyeréses kartell és az ajánlattevők áregyeztetése. A közbeszerzési kartellek az építőiparban és az IT szektorban jellemzőek. Az engedékenységi politika alkalmazása igen ritka. A 17 közbeszerzési kartell ügye minden esetben jogerős bírósági döntéssel zárult.