Cserállományok egészségi összehasonlító vizsgálata a Mátrafüredi Erdészet területén Comparative examination of Turkey oak tree stocks in area of Forest Management Unit Mátrafüred - Beniczki János (2016)
Kivonat Cserállományok egészségi összehasonlító vizsgálata a Mátrafüredi Erdészet területén Napjainkban a globális klímaváltozás hatásai már egy generáció alatt is szembetűnőek. El kell tehát gondolkoznunk azon, hogy a humidabb klímát előnyben részesítő, vízigényesebb fafajainkat milyen szárazságot jobban toleráló fajokkal tudnánk pótolni, ha arra kerülne a sor. A csertölgy (Quercus cerris) szárazságtűrőbb fafaj, mely a termőhelyi változásokra kevésbé érzékeny, így jogosan remélhetünk tőle megoldást. Mégis azt kell tapasztalnunk, hogy cseres állományaink országos szinten nem a legjobb egészségi állapotnak örvendenek. A célom az volt, hogy a Mátrafüredi Erdészet területén lévő cserállományok egészségi állapotát mérjem föl koruk és tengerszintfeletti magasságuk figyelembevételével. A Biscogniauxia mediterranea gomba fertőzésére, melynek a cserpusztulás kárláncolatában fontos szerepet tulajdonítanak, külön figyelmet szenteltem. Ez a faj Szlovéniában már komoly károkat okozott és hazánkban is egyre több helyről jelzik megjelenését. Vizsgálataimat a Prodan-módszer alapján végeztem. Eredményeim azt támasztják alá, hogy a cser a B. mediterranea károsítására fogékonyabb, mint a kocsánytalan tölgy (Quercus petraea agg.), bár elvétve azokon is megjelennek a gomba peritéciumos sztrómái. Továbbá feltűnő, hogy a fertőzés 300 és 400 méter között mutatkozik leginkább, ami azért érdekes, mert a tengerszintfeletti magasság növekedésével a cserek egészségi állapotának romlását várnánk. A gombafertőzés és a tővastagodás kapcsolatát vizsgálva nem volt igazolható, hogy az egyik követelménye lenne a másik megjelenésének. Bár a sarjeredet és a kitettség kérdését nem tanulmányoztam behatóbban, mindenképpen fontosnak találom, hogy hasonló felmérésnél ezeket is figyelembe vegyék, hiszen nem elhanyagolható tényezők a gombafaj kártételében. Abstract Comparative examination of Turkey oak tree stocks in area of Forest Management Unit Mátrafüred Nowadays the effects of global climate change are more conspicouos. So, we need to think about the substitution of our tree species which prefer a more humid climate with greater water demand. When it occures, we may choose tree species which tolerate aridity better. The Turkey oak (Quercus cerris) is an aridity-tolerant species. It is less sensitive to changes in specified region, so solutions are rightfully to be expected. However, experiences show, that our tree stocks of Turkey oak are not in the best health condition concerning the whole country. My goal was to examine the health condition of Turkey oak tree stocks in area of Forest Management Unit Mátrafüred, regarding their ages and altitudes. During examination I layed great emphasis on the infection of the fungus Biscogniauxia mediterranea, which is also given a prominent role in the damage chain of the devastation of Turkey oak trees. This fungus have made great damage in Slovenia and it also appears in Hungary. Examinations were done in Prodan-method. The results confirm that the Turkey oak is more acceptant to the damage of B. mediterranea than the sessile oak (Quercus petraea agg.), though, the perithecial stromata of the fungus also appear in few trunks of sessile oak. Moreover, it is outstanding that the infection appears mostly between 300 and 400 meters, although we might expect the decay of health condition of Turkey oak trees with the increasing altitude. The connection between the infection of the fungus and thickness of treestem was not to be proven, neather that one may be the consequence of the other. Though, I did not examine narrowly the problem of the origin of sprout and relief, I find it important to consider this factor by similar examinations, because they are not to be neglected in the caused damage of this fungus.