Cserebogárpajor (Melolontha sp.) elleni védekezési kísérletek a Bejcgyertyánosi Csemetekert területén - Merő Nándor (2016)
Dolgozatomban a cserebogár pajorok gyökérrágásával és egyedszámuk rovarpatogén gombákkal történő csökkentésével foglalkoztam. Vizsgálataimba két cserebogárfajt vontunk be, a májusi (Melolontha melolontha) és az erdei cserebogarat (Melolontha hippocastani). Megvizsgáltam a pajorok okozta gyökérrágások mértékét; elültetés előtt lefényképeztem a csemeték gyökerét és kiemeléskor osztályoztam rágott, közepesen rágott és ép kategóriákba. A Kontroll parcellában volt a legkevesebb az ép gyökerű csemeték aránya (38%), továbbá elpusztult csemete is előfordult (6%). Ebben a parcellában volt a legnagyobb a rágott gyökerű csemeték aránya (31%). A Tigra készítménnyel kezelt parcellában volt a legtöbb az ép gyökerű csemeték aránya (50%). A rágott és közepesen rágott csemeték azonos arányban fordultak elő (25-25%). A pajorok mortalitását és a csemeték gyökérállapotát együttesen értékelve kijelenthetem, hogy a legjobb eredményt a Tigra termésnövelőként engedélyezett készítmény érte el. Úgy gondolom, hogy magasabb dózisok alkalmazásával talán jobb eredmény érhető el a Bora és Artis készítményekkel is és a készítményeket egy évben legalább kétszer kell kijuttatni csapadékos időszakban tavasszal és ősszel. A Bora, Artis és Tigra készítményeket próbáltuk ki kétszeres ismétléssel, kontroll parcellával ellenőrizve. Egy tenyészidőszak alatt megfigyeltem a készítmények pajorszám csökkenő hatását. Az összesítések eredményeként, a túlélő pajorok és nemzők legnagyobb számban az Artisszal, majd a Kontroll, a Bora és legkisebb számban a Tigra készítményekkel kezelt parcellákban voltak megfigyelhető. A pajorok száma a kontrollparcellában is jelentősen csökkent, aminek az oka valószínűleg a természetes mortalitás. Összességében a Tigra volt a leghatékonyabb készítmény. A Bora készítmény hatékonyságát laboratóriumi körülmények között is vizsgáltuk. A kísérletben készítménybe mártott, és öntözéses technológiával kezelt pajorokat hasonlítotam össze a kontroll, kezeletlen pajorokkal. A kezelés után hat héttel az öntözéses technológia tűnt hatékonyabbnak a fertőzés 14%-os megjelenési arányával, de a nyolcadik hónapra a készítménybe mártott pajorok között lett a legmagasabb a gomba megjelenési aránya (50%).