Bankszabályozás az Európai Unióban - Széles Zsuzsanna (2015)
A pénzügyi intézmények tevékenységükből adódóan szigorú szabályok, előírások szerint működnek. A bankszabályozás léte azonban nem volt mindig ennyire egyértelmű, mint napjainkban. Szükséges-e szabályozni a bankokat vagy sem, illetve ha már létezik a szabá-lyozás, akkor az mire terjedjen ki és milyen mértékű legyen. A pénzügyi szabályozási célja alapvetően az, hogy megelőzze a pénzügyi válságokat azzal, hogy a piaci szereplők számára viselkedési normákat ír elő, és olyan intézményeket hoz létre, amelyek folyama-tosan ellenőrzik a jogszabályok betartását annak érdekében, hogy a piacok rendeltetéssze-rűen működjenek. A dolgozat megírásának célja a bankszabályozás új oldalról történő megközelítése, a szabályozás okainak vizsgálata, a pénzügyi intézmények esetében milyen kockázati ténye-zők merülnek fel, azok hogyan hatnak egymásra. További célom volt bemutatni, hogy a gazdasági válságok megváltoztatták a gazdasági és pénzügyi környezetet, a szabályozási rendszerben jelentős változásokat generálnak. Néhány ország példáján bemutattam az elté-rő szabályozási rendszereket és az azok kialakulását előidéző okokat, ezzel is rámutatva a szabályozás fontosságára. Az Európai Unió tagjaként mi is részesei vagyunk a napjainkban zajló intézményi és szabályozási környezetbeli változásoknak. A Bázeli tőkeszabályozás teljes rendszerének, fejlődési fázisainak megismertetése, valamint a Bázel II egy hitel-intézet példáján keresztüli bemutatása volt a célom. Nemcsak az alkalmazott szabályozók, az ehhez kapcsolódó intézményrendszer megismerése is fontos feladat, amely napjainkban is zajlik. A bankunió létrejötte, azon belül is Európai Bankfelügyelet működésének meg-kezdése 2014 novemberében, vagy a szanálási rendszer adaptálása az egyes tagországok-ban. Az ismertetett szabályozó rendszereket nehéz lenne egy szakdolgozat keretei között tényadatokkal elemezni, így a tőkemegfelelési mutatót (TMM) választottam, amelynek példáján vizsgáltam a hazai hitelintézeti rendszer szereplőit. Összehasonlítottam a környe-ző országok adataival és arra a következtetésre jutottam, hogy a 2008-ban a válság kirob-banásakor kifejezetten rossz helyzetben volt a pénzügyi rendszer, ennek egyik oka a devi-zahitelek magas aránya. Ezzel a problémával még napjainkban is küzd a magyar bank-rendszer és a lakosság egyaránt.